166 



félék és több Gesneraceae családba tartozó növény leveleiből nevelnek fiók- 

 növényeket. A Peperomia argyria áthasított levelei nedves homokra téve, az 

 erösebb levélerekböl indul ki a fióknövényeket létrehozó sarjadzás. 



Levélrügyek keletkezését több növényen, a levéllemeznek úgy szinén, 

 valamint fonákján, nemkülönben a levélnyélnek bármely részén észlelték. 

 Egyes esetekben a levéllemez szélén vagy annak csúcsán fejlödnek az ad- 

 ventivrügyek, melyek később valóságos fióknövényekké lesznek, mint pl. a 

 Streptocarpus, a Bryophyllum calycinum Salish. és B. palmatum húsos 

 leveleinek szélén. Honi növényeink között a Gardaminc pratensis tő- 

 levelein észlelhető ezen tünemény. E növényeknél a rügyképződés hasonló- 

 képen exogen úton, azaz az epidermis- és a subepidermoidál rétegekből 

 veszi eredetét. 



Bizonyos növényeknek nagy változatosságban fellépő rendellenes levél- 

 képződései világos bizonyítékai annak, hogy a külső viszonyokhoz való al- 

 kalmazkodás a növényeket és azoknak egyes szerveit nagyon könnyen képes 

 megváltoztatni, mi által az eredetileg levél- vagy virágrügy éknek szánt kép- 

 letekből, illetőleg ezeknek a helyén a legkülönbözőbb szervek fejlődhetnek. 

 Ha tekintetbe veszszük, hogy a formának ez a változékonysága a vegetatív 

 rügyekben, a czélszerübb és sokszor a növény életére nézve előnyösebb phy- 

 siologiai, sőt némelykor biológiai berendezés elérésére is szolgál ; ha a körül- 

 ményekhez képest gyökerek, szárak és levelek kivételes esetekben ott is kép- 

 ződhetnek, a hol azok rendszerint nem szoktak képződni, s mindezek tekin- 

 tetbevételével szemmel tartván az általános sejtelmélet egyik alaptételét, 

 mely szerint bármelyik oszlásra képes sejt vagy sejtcsoport a növény testén 

 megfelelő körülmények közt bármilyen irányban fejlődhetik, növekedése és 

 egymásután beálló oszlásai folytán tetszőleges szervet hozhat létre (gyökéren 

 virágok, a substitutio [metamorphosis ? !] különféle módozatai, levéllemezen 

 rügyek stb.), melylyel természetesen a működés módja mindig karöltve jár,, 

 akkor az ismeretes hasonló teratologiai esetek alapján a következőkben tár- 

 gyalandó rendellenes képződmény, mint teratologiai tényállás tisztán értel- 

 mezhetően fog állani előttünk. 



A leveleknek adventivképződéseire vonatkozólag eddig tett kísérletei- 

 met itt csak általában és futólag érintettem ; csak azon tények felemlítésére 

 szorítkoztam, melyek az észlelt rendellenesség magyarázására szolgálhat- 

 nak. Czélom ez alkalommal a szíklevélnek egy sajátságos, eltérő fejlődés- 

 módját ismertetni, minő esetet a rendelkezésemre álló irodalomban hosszas, 

 fáradozás daczára sem tudtam feltalálni. 



Megkezdett, de még befejezetlen, élettani alapra fektetett teratolo- 

 giai vizsgálataim számára a Fhaseolus vulgaris és Ph. multiflorus magvait 

 nagyobb mennyiségben vetettem el ; a fejlődött csiranövények közt volt egy 

 Ph. multiflorus, melynek egyik szíklevele a rendes esettől való eltérése abban 



