214 



Horvátországból szárítva, valóban láttam, de újabban itt sem magam, sem 

 senki más nem találta. 



Szegfüveink sorozatát végre horvát és sziavon vidék szegfűvei közül 36. a 

 D. sanguineus Vis. (Szlavóniából !), 37. D. Vuhotinovicii Borh. Term. tud. 

 Közi. 1876. p. 36., 38. a D. obcordatiis Reut, et Marg. (Buccari*), meg 39. a 

 D.papillosus Vis. et Pané. (Horvátorsz.), Orsova vidékéről, de csak az oláh- 

 országi Vaskapu szikláiról pedig a D. pinif alius Sibth. et Sm. egészítik ki. 



A felsorolt szegfű-fajok némelyikének még egész sereg fajtája van. 

 A magyar korona területén tehát, Dalmátország kivételével, a fajok felfogá- 

 sában uralkodó véleménykülönbségeket is figyelemre méltatva, 35 — 40-féle 

 oly szegfű terem, melynek faji önállóságához semmi kétség hozzá nem férhet.. 



Nymán a « Conspectus FloreeEuropaeífi» czímű munkája 101 — 107. lap- 

 ján, Európából kerek számon 100 szegfűfajt sorol elö (a fajtákat és fajvegyü- 

 léket ebbe az összegbe bele nem számítván). Ezek közül 50 faj a Balkán fél- 

 szigeten honos (Szerbiától le egész a görög szigetekig), s a legtöbb bennszülött 

 (endemicus) faj ezek között van. Hazánkban Európa szegfüveinek több 

 mint kétharmada él, s köztök 6 — 9 a magyarföldi. Látni való ezekből, 

 hogy hazánk földje és éghajlata a növényfajok elterjedése tekintetében nagyon 

 nevezetes s hogy hazánk valamint más növényfaj, úgy a szegfüvek faji 

 szétválásának is kimagasló centruma. 



Hazánkkal, szegfüvei sokféleségét tekintve, a Balkánon kívül csak a 

 Spanyol-félsziget vetélkedhetik, melynek Willkomm és Lange a Flora Hi- 

 spanica-han 38 szegfű-fajt tulajdonítanak. Timbal-Lagrave «Essai mono- 

 graphique sur les Dianthus des Pyrénées françaises» (1881) czímű munká- 

 jában 25, Greniee és Godron a «Flore de France» L 228 — 42. 1. egész. 

 Francziaországból 29 faj szegfüvet említenek. Olaszországban is körülbelül 

 ennyi terem. Koch «Synopsis Florœ Germanicae et Helveticas» munkájában 

 már csak 20 faj szegfű van. Maly « Enumeratio plantarum phanerogamarum 

 imperii Austriaci uni versi» (1848) czímű munkájának 301 — 304. lapján 

 35 faj szegfüvet számít elö, de ezt a számot, melyet mai ismeretünk szerint 

 magasabbra kellene emelnünk, legnagyobb részben hazánk szegfüvei gyara- 

 pítják. 



A szegfűfélék és ajakosak hazájának a mediterrán vidéket tartják. 

 A Balkán-félsziget partszéle szintén mediterrán vidék, de mivel egész. 

 Európa szegfüveinek a fele ott pompázik, látni való, hogy az egész Balkán 

 a mediterrán vidék nyugatibb félszigeteit bizonyos növényfajok gazdagságá- 

 val felülmúlhatja. Hazánk a Balkán éjszaki részét érinti s legtöbb és leg- 



'■' A Magy. Növ. Lap. XII. éyí. 20. 1. a D. ohconlatus buccarii termő helyét 

 kétségbe vonná. Ez azonban kétségbevonhatatlan, mert itt a D. obcordatus nagy- 

 szirmaival már távolabbról is feltűnik. Fiume körül virágját nem láttam, de a gyü- 

 mölcsöző növény inflorescentiája olyan szerkezetű, mint a minőnek a D. ohcordatus-ét 

 leírják. Lehet, itt a D. proli fer is él. 



