216 



e növény első szálát megpillantja, bizonyosan kerti szökevénynek tartaná r 

 de azután e szegfű nagy számából hamar meggyőződhetik, hogy termő helye 

 egészen természetes, tehát hogy itt valóban vadon terem. A D. harhatust 

 annál inkább magunkénak vallhatjuk, mert édes testvére, a D. compactus 

 is hazánk délkeleti havasain született. 



A D. harhatus a parkok szélét s a pórnép kertjeit ékesíti. Virága 

 szimpla vagy félig teljes. Nevezetes természeti tünemény az, hogy a magá- 

 nos szegfű -virágok kertekben gyakrabban teljesednek (duplák, flore pleno) ; 

 ellenben a gömbös vagy csembök virágzatú szegfüvek, mint a D. harbatus 

 is, inkább szimplán maradnak. Az alföldi nép a D. harhatust gyakran török 

 szegfü-neknQ\eú, deBoissiER «Flora orientális- » a (I. köt.) szerint a D. har- 

 hatus a Balkán-félsziget keleti tájain s tovább Kelet felé nem terem, tehát 

 a «török szegfű») elnevezés a geographiai elterjedésnek meg nem felelő. 

 Hamarább lehet, hogy a török szegfüvet nálunk a török időtől fogva kedve- 

 lik, de kertjeinkbe legelőször a magyar haza földjéről ültették ; nem Török- 

 országból származik. E név különben a iJ. harhatus szirmainak pettyegeté- 

 sétöl is eredhet. A D. harhatus piros színe kertekben jobban változik, ezen 

 felül, ha a I). Caryophy Ilus- szskl vagy a D. Chinensis-szel vegyest nő, faj- 

 vegyülék is támad, mint a D. latifolius Willd. (D. harhatus X Ghinensis) 

 vagy a I). Gizelláé Borb. (D. harhatus X Cartjophyllus).* 



II. A DIANTHUS PLUMAEIUS L. 



Kedvesebb dísz a pehelyszírmú szegfű {D. plumarius), mely a kertek- 

 ben a D. harhatus-szal együtt hamarább elterjedt és teljesedett, mint a hogy 

 Linné szabályosan megnevezte volna. Bokros növése következtében virág- 

 ágyak körülfoglalására nagyon czélszerű, mert deresszín lombozatja a kert 

 füvének zöld színével s a virágok tarkaságával szembeszökő ellentétet 

 alkothat. 



A D. plumarius földrajzi elterjedése, hazája valamint synonymjai 

 felől a vélemény meglehetősen szétágazik, s kevesen tudják, hogy melyik 

 föld az igazi szülő. Pedig ez a dolog könnyen megfejthető. Hogy melyik; 

 szegfű a D. plitmarius L., e tekintetben Linné magyarázata és idézetei 

 közül legczélhozvezetőbb a CLusius-ra való hivatkozás, meg a világosan 

 megjelölt haza (Austria) termőhelye. Clusius a «Kariorum plantarum hi- 

 stória» 1. 283 — 84. lapján, valamint a «Kariorum aliquot stirpium per Panno- 

 niam» stb. czímü munka 320 — 21. 1. is, a Linné idézte, Caryophyllei silves- 

 tris V. species alia» van leírva, s a mellékelt rajz is kifogástalan, a növény 

 róla könnyen felismerhető. Clusius itt a többek közt a következőket mondja i 



Oesterr. Botan. Zeitschrift 1877. p. 378—79. 



