2S3 



a 21—22. decas pedig együtt (mint a boríték igazolja), 1806-baii 

 vagy 1805 — 1806-ban, arányosan számítva a kiadatást, pontosan meg- 

 jelenhettek. Besser Primitiie FI. Galic. I. (1809) XVIII. l.j szerint 1807-ben 

 (az előszó kelte nyomán), vagy 1809-ben Waldst. és Kit. id. munkája III. 

 kötetének három «fasciculusa» már megjelent. 



Mivel pedig a D. petraeus W. Kit. képe e decasokban a 222-ik, vagyis 

 a 23. decasban van, a Pótfüzetek i. h., valamint a Természetrajzi füzetek 

 XII. kötetének 42. 1. is helyesen gyanítom, hogy a D. petraeus W. Kii. 

 1806 — 1807-ben, tehát az 1808-ban kelt 1). petraeus M. A?tV'6. megjelenése 

 előtt, már ismeretes volt, azért szirti szegfüvünket másképen nevezni fölös- 

 leges.* Jól tudta vagy gyanította ezt Seringe is, azért De CandoUe Pro- 

 dromus-ának I. köt. 362. 1., az épségben fenntartott l>. petraeus W. et Kit. 

 helyett, a 360. 1. a «D. petraeus M. Bieb.»-t «D. Liboschitzianus Ser.» -ra. 

 változtatta.' 



V. MÁS, KERTEKBEN ÁPOLT SZEGFÜVEINK. 



Néhol, de kétségtelenül ritkábban, a hazai D. compactiist, D. trifasei- 

 culatust, D. giganteust, D. Lihurnicust is ápolják. Ezeknek a históriájáról 

 már régebbi közleményeimben szólottam. 



A D. Carijophíjllus testvérfaja vagy helyettesítője a magyar és horvát 

 tengerpart vidékén a D. inodorus (L.) sok alakja. Itt vadon elég gyakori, 

 néhol kertekben is látni,de a nagyobb és pirosabb virágú D. Caryophyllus L. 

 jobban félre szorítja. 



A D. Pontederae Kern. kisvirágú ; de azok a tövek, melyeket az ötve- 

 nes években Kerner Innsbruckba vitt, 1875. július havában változatlanul 

 és szépen virágzottak. 



Szép kerti dísz lenne a magyarföldi Dianthus nitidus és D. callizonus 

 is, de ezek mint havasi növények az alacsonyabb vidék kertjeiben vagy nem 

 boldogulnának, vagy a díszkertekben való ritkaságuk abból magyarázható, 

 hogy ültetni való példákat tövestől csak nagy ritkán hoznak le a havasokról. 

 De ültetni való havasi szegfüveket tövestől kiásni nem is mindég a legköny- 

 nyebb, mert földbeli hajtásaik, mint taraezk a földben gyakran szétterjed- 

 nek. Sok gyűjtő csak ezeket ássa ki, s a herbáriumokban ily tökéletlen pél- 

 dák gyakran hevernek. Ezek hamarább elhervadnak és elfonnyadnak, s rit- 

 kábban erednek meg. A jó gyökeres havasi szegfüvek körül szélesen keU 

 ásnunk, ekkor vastag gyökérre bukkanunk, melyből sugárszerűen a föld- 

 beli hajtások ágaznak. 



Legvégezetül más a czél a szegfüveket botanikus-, más a díszkertekbe 

 ültetni. Botanikus kertekben vagy más speciaHs virágtenyésztő kertben, a 



* Ilyen név a I). Kitaihelii Janka ap. Beck in Annal, des naturhist. Hof- 

 museiims, Wien 1887. p. 174. 



