28 



1. Görgeteg 



2. Különböző színű agyag 1 9 '^ 



3. Földes barnaszén (0-15— 0-5 "'/) 



4. Agyag 



5. Földes és sziLárd barnaszén. Famaradványok ü"9 « ^ 



6. Sűrűpalás, szürkebarna bitumenes agyag 0"6 « 



7. Fólopál, szaruké), kovapala, kovatuffa, csiszoló pala vékony 



rétegekben. .S'o/i jó állapotban íenmaradt «ocm^/«?*'«'/ 15-8 — 26 % 



8. Leveles szín kovatuffa (2-G— 7-8 %i ) famaradványok vaské- 



reggel. Inrlrk és balak lenyomatai 0*6 — 0.0 '"/ 



9. Félopál mint 7. alatt 1"^ « 



10. Igen bitumenes leveles szén (igazi Dysodyl), fa vaskéreggel, 

 kovatuffa vékony rétegekben és kis vesékben. Sok levél-, 



royar- és ballenyomat 0'31 « 



1 1 . Szürkés vaskéregtől áthatott agyag 0-31 «_ 



Összesen: 33—24 '7. 



Ezen rétegek között tehát a 7 — 8- és 10-dik tartalmaznak kiválóan 

 levélmaradványokat. A szóban levő harmadkori terület az eocén és a fiata- 

 labb miocén képződmények között átmenetet képez. 



PLUMERIA (Liű. gen. n. 289). 



(De Cand. Prodr. Vin. p. 3H9. Benth. et Hook. Sen. pl. II. p. 704. Schimp. Traité de pal. vég. II. p. 896). 



Arbores vel arbusculae americanae vel rarius asiaticae, tropicae, 

 ramis crassis vel crassiusculis, foliorum cicatricibus amplis notatis ; foliis 

 alternis, magnis, obtusis vel acumine acutis, integris, saepius longiuscule 

 petiolatis, nervatioue pinnata, nervis secmidariis patentissimis, parallelis, 

 secus marginem arcuato-conjunctis. 



1. Plumeria austriaca (Eïtingsh) foliis petiolatis, (?) oblongo obovatis, 

 basin versus angustatis, integerrimis, nervo primario valido ; nervis secun- 

 dariis sub angulo GO — 80^ orientibus, brachidodrpmis ; nervis tertiariis 

 creberrimis tenuibus sub angulis obtusissimis orientibus, sub parallelis ; 

 nervillis reticulatis. 



2. Plumeria nerii folia (Wessel et Webek Palaeontogr. IV. p. 150. T. 

 XXVII. fig. 4, 5.) foliis subsessiHbus, ovatis, subito oblique et acute acu- 

 minatis, basi rotundata leviter emarginatis vel elongatis acute acuminatis, 

 basi oblique rotundatis ; nervis secundariis copiosissimis, sub angulo 

 recto egredientibus, horizontalibus, marginem versus arcuato-conjunctis, 

 nervis tertiariis primario paralellis, creberrimis. ^" 



TÁBLAMACIYARÁZAT. 



Ill-id táblu, 1 a Plumeria austriaca; 1 b a levélhálózat egy része ei-ösen nagyítva; 

 Í2, ."> Plumeria neriifolia. 



'" ScHiMPKu, Traité de pal. vé-^. TT. p. 890. 



