2<; 



XXVII. f. 4. 5.). Tovább kutatván a földtani irodalomban végre kiderült, 

 hogy ezen fajt báró ettincíshaüsen az 1 850-iki évben ugyan fölállította és 

 elnevezte, de sehol le nem irta, se le nem rajzolta. Erre b. ETTiNGSHAUSEN-t 

 figyelmeztettem, ki a részemről történt meghatározást helyben hagyta és 

 fölszóHtott, hogy mulasztását pótoljam, mely megbizatásnak a következők- 

 ben bátorkodom megfelelni, l 



A Plumeria austriaca ettingshausen az 1 850-iki évben a Pitten nevű 

 helység mellett levő schauerleiteni (Alsó-Ausztria) barnaszénbányában 

 fedeztetett föl és pedig túlnyomó számmal, úgy hogy majdnem minden 

 egyes rögön lehet találni. ^ 



Az 1853-iki évben fedeztetett föl a brennbergi (Sopron mellett) bányá- 

 ban is, hol szintén a rendelkezésemre álló példányok szerint az uralkodó 

 fa lehetett. ^ 



A levelek sokasága daczára egy tökéletes ép példányt sem lehet 

 találni. Börnemüek voltak; 10 — 15 <^/„( hosszúak és 4 — 6 ^;^,, szélesek; 

 vájjon birtak a nyéllel vagy nem, az nem dönthető el; hosszúkás visszás- 

 tojásdadalakuak ; az aljuk felé lassan elkeskenyednek, épszélüek ; az első- 

 rendű ér majdnem a levél hegyéig egyformán erős ; a számos másodrendű 

 erek sokkal gyöngébbek; 60 — 80^-nyi szögek alatt erednek az elsőből, 

 ívben hajlók (n. brachidodroma) ; a még számosabb harmadrendű erek 

 gyöngék ; az előbbiekből igen tompa szögek alatt erednek ; egymással majd- 

 nem párhuzamosan mennek ; az alig észrevehető finomabb erezet polygo- 

 nal sejteket képez. 



A brennbergi szénterület alkotásában Hantken szerint^ jegeczes 

 palák és neogén képződmények vesznek részt ; elsők kiválóan csillámpalá- 

 ból állanak és a bányában a színképzödmény közvetlen feküjét képezik. 

 Az eddig tett fúrások szerint a 1 30 métert meghaladja. A neogén-képzöd- 

 mény felső osztályzata homokkő-, márgák- és conglomerátokból áll; alsó 

 osztályzatában pedig, melynek vastagsága 27 — 40 '"^j fölülről lefelé, a 

 következő rétegzetet mutatja : 



1. Bitumenes pala q-qo 3-80 '"/ 



2. Széntelep 2-00— 2-80 « 



3. Tűzálló agyag _ 0-15— 0-15 « 



4. Széutelep 5-70— 7-50 « 



5. Tályag ?i'>í'r»í/lenyomatokkal 0'16 Q-OO « 



6. Széntelep 5.7O_7-50 « 



' Jalu-b. (1. k. k. ^'eol. R. A. I. 1850. p. 16i. 

 '' Jahrb. d. k. k. seol. 1Î. A. IV. 1853. p. 638. 



= A magyar korona országainak széntelepei és szénbányászata. Budapest 1878. 

 p. !á90— 297. — Jalirb. der k. k. ííool. 11. A. XX. 1870. p. 29. 



