u 



Lapjai közöl a z és n tükrözése kitűnő, a többiek is, kivéve a prizmá- 

 kat—jól használható reflexeket adtak. Említhetem a következő mért 

 szögeket : 



Mérve Számitva 



100 310 = 22° 11' 05" 22° 13' 50" 



111 1 13 = 29° 33' 10" 29° 35' 27" 



111 001 = 64° 12' 50" 64° 18' 36" 



100 101 = 37° 20' 10" 37° 16' 35" 



001 012 = 38° 50' 30" 38° 51' 00" 



:310 110 = ci ve. 28° 46' 30" 28° 34' 1 1 ' 



A q (lié) és l (120) lapok csak közelítő értékeket adtak. 

 9. kristály. (II. tábla, 9.) Kicsiny töredék ngyan, de a legérdekesebb 

 alakcsoporttal- A töredéken konstatált alakok u. is ezek : 



Véglapok : a 100 



b 010 



c 001 (?) 



Prizmák: m 110 



k 310 



L 410 



Domák: o 101 



d 012 



Piramisok: z 111 



f 113 



a 214 



y 212, összesen 11 alak. 



A kristály teljesen hegyes, habár a bázis véglap helyén gyönge csillo- 

 gást észleltem, mely azonban esetleges letöréstől, tehát kicsiny hasadási 

 laptól származhat. Az o (101) doma szélein körös körül igen keskeny lapok 

 észlelhetők, melyekből azonban csak a//. (214) és y ("212) piramisok voltak 

 biztosan meghatározhatók. An (214) piramis helyzeténél fogva határozható 

 meg, mert az f (113) és o (101), valamint a c (001) és y (212) lapok övében 

 van ; tükrözését csakis övének megállapítására lehetett használni. A mért 

 szögekből említhetem a következőket : 



Tükrözésre legjoltban használhatók voltak az o (101), d (012) és 

 f (113) lapok, legkevésl)bt" tükrcizcitt a L (410) lap, mely erősen corrodait 



