ât 



7 aliik. 



Érdekessége a domináló véglap mellett a lapos oszIojjos kifejlődésben 

 áll. A timkövön levő egy másik egyén ezeken kívül az f 1 1 :' piramist is 

 mutatja és a hasadási véglap víztiszta, gyöngyfényű felületén át a kristály- 

 ban Alunit zárványokat láthatni. Ezen körülményt egybevetve az 1-sö kris- 

 tálynál elmondottal, valószínű, hog;s^ az Alunit a Wolnynnal egiiidejn kép- 

 ződmény. 



4. kristálf/. (I. tábla, 4.) Nagyobb egyén, 4'"^{„ hosszúság és S'"'/,« széles- 

 ség mellett ; lapjai corrodáltak, színök szürkés. Alakjai a következők : 



Közöttük legjobban tükrözik a 

 Az ide vonatkozó szögértékek : 



r {)()], legkevésbé pedig a A 120 lap. 



•5. kristály. (I. tábla, 5.) Kicsiny egyén, víztiszta, szürkésbe játszó szín- 

 nel. Hosszasága 2, szélessége l'5^'f„,. Az oszlopos kristályok között a leglap- 

 dúsabbnak mutatkozott, a mennyiben a következő alakokból áll : 



