20 



rji/.iuák; IM no 

 k ;jio 

 >. láü 



Domák: o 101 



a 012 

 rîraniist)k : /.111 



1! 223 

 , f 113 



q 114, összesen 12 alak. 



E kristály már közeledik az oszlopszerü kifejlödésüekhez ; lapjai közül 

 legépebbek a domák és a negyedpiramis lapjai, mig a harmadpiramis erősen 

 rostos a z vei való kombináczióéllel párhuzamos irányban. A többi lapok 

 részben corrodáltak (a, b, m, X, z), részben kicsinyek (k, R). Az ide vonat- 

 kozó szögértékek: 



Mérve Számítva 



001 101 = 52° 43' 50" 52° 43' 25" 



001 012 = 38° 50' 00" 38° 51' 00" 



001 114 = 27° 26' 53" 27° 27 39" 



001 113 = 34° 40' 20" 34° 43' 09" 



001 223 = cü-c. 54° 03' 20" 54° 11' 20" 



001 111 = circ. 64° 22' 10' 64° 18' 36" 



100 120 == 67° 49' 59" 67° 48' 54" 



100 310 = circ. 22° 21' 30" 22° 1.3' 50" 



100 101 = 37° 18' 00" 37° 16' 35" 



111 113 = circ. 29° 35' 00" 29- 35' 27" 



111 1 14 = 36° 50' 30" 36° 50' 57" 



111 223 = 10° 08' 50" 10° 07' 16" 



113 114= 7° 18' 50" 07° 15' 30" 



113 223 = circ. 19° 22' 52" 19° 2S' 11" 



A h 010 es m Wo lapok tökéletlenségöknél fogva — (az elsőnél a 

 fötengelylyel párhuzamos irányú erős rostok, a másodiknál erősen rongált 

 felület) — csakis úgy voltak meghatározhatók, hogy a szögmérőn számitás 

 utján előre meghatározott értékekre lettek beállítva, a mikor is kiderült, 

 hogy a jelzett lapoknak megfelelő esetekben vált csillogásuk leginten- 

 zívebbé. 



3. kristály. (I. tábla, 3.) Szürkés timkő üregében ül ezen kristály, 

 melynek egy nagyobb üregét még néhány nagyobb egyén tölti ki. Magassága 

 10, szélessége 4«5^„. Lapjai oly annyira megrongált felületűek, hogy mérésre 

 egyátalán alkalmatlanok. De az egyes lapokat fekvésök és egyéb elsorolt 

 ismertető jeleiknél fogva, következőknek határoztam meg. 



Véglapok: a 100 

 b 010 

 c 001 



