91 



ságúak, a röpülöhártya által soha sem fedetnek el; öt egyenlő hosszúságú, 

 oldalt lapított s ezért vékony és görbe karmokkal fegyverzett újjal. E beren- 

 dezésnél fogva a hátsó lábak kúszásra igen, járásra nem alkalmasok. 



A fej többnyire nagy s terjedelmes orrba végződik ; az orrlyukak igen 

 kifejlődöttek, kiállók. A szájiiyilás csannem afiilckig terjed. 



Az orr néha tompa s kettős orrlyukakkal, majd csigaszerű, majd levél - 

 alakú hártyákkal felszerelve, melyek majd fölfelé merednek, szív, tölcsér, 

 lándzsaalakúak, vagy az orra lehajolnak s ekkor szövevényes, változatos 

 alakkal l)írnak. 



A fülek többnyire nagyok ; nagy terjedelmű felületet alkotva, mezte- 

 lenek és rendkívül érzékenyek, olyannyira, hogy a röpülés irányának meg- 

 határozására is alkalmasok. Kitűnik ez onnan, hogy a mesterségesen meg- 

 vakított denevér teljes biztonsággal röpül : sohasem ütődik a tárgyakba, s 

 biztosan eltalálja a legszűkebb rést is \ mi csak a fülek finom tapintó érzé- 

 kének következménye lehet, mely a tárgy közellétét érezteti. A denevéreknél 

 tehát a külső fül hangfogó s egyszersmind tapintó eszköz is. 



A denevér fülének hátulsó peremét tetszés szerint ránczolhatja, tehát 

 a szükséghez képest változtathatja a fül állását; ránczoláskor a fül oldalt 

 fölfelé fordul ^. Továbbá képes a halló cső nyílását részben az úgynevezett 

 csappal (fülfedővel) elzárni. 



A szemek kevéssé kifejlődöttek, kicsinyek ; látóképességük mérsékelt. 



A fogak, számra illetőleg csoportosításra nézve igen változatosak; ösz- 

 szes számuk 2G — 28 között ingadozik. 



Szemfogak : j^. Ezek igen erősek, kúposak, fénylő zománczosak, néha 

 fűrészesen fogacsoltak ; a felsők többnyire erősebbek és hosszabbak. 



Metszőfogak : ^ szám szerint szintén változók, a felsők közül külö- 

 nösen a középsők bizonyos időben kihullanak s így fogközök támadnak. A 

 metszőfogak is fogacsosak ; a felső'x két-, az alsók három-hcgjaíek ^. 



Zápfogak: 7^. A záp fogak ■* számra nézve szintén változnak; alakra 

 nézve némelyek hegj^esek, mások hosszabbak és hegyezettek ; néha nagyságra 

 és alakra nézve megközelítik a szemfogakat. Az alsókon 2 — 5 kúpos fogacsok 

 mutatkoznak, melyek a felső fogak megfelelő mélyedéseibe illenek ^. 



Az emlők. Csak két, a melbn elhelyezett emlő található. 



A ncmzőszerrck. A hímnél a penis függő és aránylag tetemes. 



' Tái'ííyak felé közeledve a levelű a tárgy és ftílkagyló között összeszorul, tehát feszit, Jiiit 



az érzékeny fül legott megérez. H. 0. 



- így áll a fül a téli álom idejében is. 



^ Schreiber szerint mind a két állkapocsban -— , , — ~, majd --- vagy —-, néha egy 



4 — 4 4 — 6 — 8 4 



állkapocsfélben sem talált metszőfogat. Valósziuű, hogy oly példányokról van szó, a melyek 



csonkák is lehettek. 



' Az alsó zápfogak különösen a Tapirok zápfogaira emlékeztetnek. 



^ Általában véve a fogaknak az osztályozásra nézve alárendelt értékök van, számszeriut 

 ingadozva e bajt a kihullás még növeli. 



