102 



Az irodalomban említtetik: Kassa (Jeitteles)^. Nagy- Várad : Püspök- 

 fürdő (Mocsáry) 2. Kolozsvár (Bielz) ^. Mátra (Friv.) ^. Morovich, Kovil 

 (Steindachner) ^. Kolozsvár, Pozsony (Steindactiner) ^. Szent-Endre, Buda 

 (Gerenday) ''. 



Nem: CALLOPELTIS. 



A felső szempaizsok nem túlságosak. Orrpaizs elül vagy hátul szélese- 

 dett, az orrnyilas a felső szélhez közel. Egy mellső és két hátulsó szempaizs. 

 Pikkelyek simák vagy finoman ormoltak 21 — 27 sorban elrendezve. Háta 

 lapos vagy domború, oldala szögletes. 



A Callopeltis teste többé majd kevésbé karcsú, feje felé vékonyodott, 

 alul lapos, haspaizsai szélén felkanyarodtak, mi által kiálló haspárkány 

 keletkezik. Feje igen elnyúlt, hosszú körkörös vagy háromszögű, a szem 

 mögött legszélesebb s innét előre- és hátrafelé keskenyedő, tompa orrú. 

 Felülről a jól kivehető szem keveset kiáll, látója kerek. Farka aránylag rövid, 

 1/5 — Ve a test hoszszának. 



A mellső orrpaizs szélesebb mint magas, meredeken álló, alsó szélén 

 kikanyarodott, felső szélén 3 sziögűen keskenyedő. A felső orrpaizsok rend- 

 szerint szélesebbek mint hosszúk. Homlokpaizsa nagy, elül egyenesen letom- 

 pított, hátul mint széles csúcs a falpaizsok közé ékelve. A falpaizsok hosz- 

 szúkások, hátrafelé keskenyedők és elkerekített szélűek. 



A felső szempaizsok keskenyek, külső szelőkön kikanyarodtak és nem 

 kiállók. Az orrpaizs oly hosszú, mint az első ajakpaizs, közepén osztott, 

 egész hosszában nem egyenlő magas, az orrnyilas a felső szélén. A gyeplő - 

 paizs hosszabb mint széles, alacsonyabb az orrpaizsnál, a 2. és 3. felső 

 ajakpaizszsal határos. Egy mellső szempaizs,mely jóval magasabb mint széles, 

 meredek, sík, csak alsó részében gyöngén bemélyedett és háromszög alakjában 

 a fej felső lapjára a mellső homlok- és szempaizsok közé görbült. A hátulsó 

 szempaizsok keskenyek, a felső rendszerint nagyobb mint az alsó és hátul 

 két halántékpaizszsal határosak. Felső ajakpaizs van 8, a 4. és 5. a szem 

 alatt. Alsó ajakpaizs 9 — 10 közül az első 5 — 6 érinti az alcsúcspaizsokat. 



Pikkelyek hosszú rhomb vagy hatszögű alakúak, többnyire simák, csak 

 a test hátulsó felében gyöngén ormoltak 21 — 27 sorba elrendezve. 



A Callopeltis-fajok száraz, bokros, jelesen sziklás, de erdős helyeken 

 is laknak és egerek, gyikók és kisebb kígyókkal táplálkoznak. 



A két európai faj közül hazánkban egy található : Callopeltis Aesculapii. 



1 Prodromus fauuae Veitebr. ZbG. XII. 1862. p. 245. 



'■^ Adat. Biharmegye faunájához. Math. term. közi. X. 1872. p. 172. 



ä Fauna Wirb. Siebeubürg. p. 156. 



* Serpent. Hungar. p. 47. 



s Verzeichn. ZbG. XIII. 1863. 1121. 



' ZbG. XXIV. 1874. p. 479. 



■' Magyar- és dalmátorsz. kígyók, p. 42. 



