1U5 



egyharmadával hosszabb mint magas, a felső széle mellett az orrnyilas. 

 A g3'eplöpaizs hosszúdad, hátul keskenyebb. A felső mellső szempaizs felső 

 része a. fej felső lapjára hajtott, az alsó mellső szempaizs a negyedik felső 

 ajakpaizsba illesztve. A két halántékpaizs között az alsó nagyobb és hatá- 

 ros a G. és 7. felső ajakpaizszsal. Felső ajäkpaizs 8, alsó ajakpaizs 9, ezek 

 közül az első 5 érinti az állcsúcspaizsokat. Pikkelyei rhombosak, simák, 

 végok mellett 2 bemélyedő pont, a has felé nagyobbak. Haspaizs 200, fark- 

 paizs 89 — 1 10 pár. 



A testen 1 8 sárgás és barnaveres-sárga egyenközti csík húzódik, mivel 

 a 18 sorba helyezett pikkelyek széle barnított, közepök pedig sárgás; a farkat 

 8 sora fedvén a pikkelyeknek, a vonalak száma is ugyan annyi. Hasa sárga 

 színű, szélei a paizsoknak fehéredők, néha fekete foltokkal ellátvák. 



Erdőirtásokban, napsütötte sziklás helyeken szeret tartózkodni. Élel- 

 mét teszik : gyíkok, egerek, madarak, patkányok stb. 



A múzeumi gyűjteményben vannak példányok : Buda , Mehádia, 

 Zajzonról. ; 



Az irodalomban említtetnek mint lakóhelyei : Baziás (Frivaldszky) ^ 

 Vulkán, Zoodt, Zajzon (Bielz) '^ Morovich, Kupinova (Steindachner).^ Sz.- 

 Gellert-, Sas- és. ó-budai hegyek déli lejtőin (Frivaldszky Jellemző adatok 

 p.77.). 



Nem : CORONELLA Laurent. 



A mellső orrpaizs oly magas 'mint széles. Egy mellső és hét hátulsó szempaizs. A pih- 

 helyclx igen simáh., 19 — 31 sorban elhelyezve. 



A Coronella teste karcsú, hengeras, egyenlőeo vastag, elül-hátúl nem 

 sokkal vékonyabb. Feje körkörös vagy hosszú tojásdad, tompa orrú.- Kis 

 szeme nem igen kiálló, felülről min lig látható, kerek vagy körkörös látóká- 

 val. Tompa vagy hegyezett farka rövid, V4-de az egész test hosszának. 



A mellső orrpaizs oly magas, mint széles. A felső orrpaizsok széleseb- 

 bek mint hosszúk. A mellső homlokpaizsok négyszögűek, a homlokpaizs 

 középnagyságú, egyenlően széles vagy elül kiszélesedett. A f.ilpaizsok nagyok, 

 hátrafelé keskenj^ebbek. A felsí) szempaizsok szembctüní)leg kikanyarítottak. 

 Az orrpaizs hosszúkás, egyenközű szélű, ép vagy hiányosan osztottj közei)én 

 az orrnyilas. A gyeplőpaizs hosszabb mint szóles, sokkal alacsonyabb az 

 orrpaizsnál. Az egy mellső szempaizs sokkal magasabb mint széles ; a ket 

 hátulsó szempaizs egyenlő nagy. A halántékpaizs kicsiny, gyakran csak 

 pikkelyforma. Felső ajakpaizs 7^8, alsó ajakpaizs 9- — 10. A hátulsó állcsúcs- 



> Temcs- és Krassómesyék fauu. Math. term. közi. XIII. 1875. p. 301. Var. Car- 

 bonarius. 



" Fauna Wiibelth. p. 155. \ 



8 Verzeiclmiss ZBG. XIII. 1863. p. 1121. 



Jegyzet : in montibus Budensis Friv. Serp. p. 43. Schinz nagy tiulósan : in den Ge- 

 birgen von Budweisz ! (Europ. fauna II. p. 47.) fordította le. 



