112 



p. = sc. praefrontale (mellső homlokpaizs). 

 s = sc. supraoculare (felső szempaizs). 

 f. = sc. frontale (homlokpaizs). 

 pt = sc. parietale (falcsontpaizs). 

 t = sc. temporale (halántékpaizs). 

 1 b ábra, ugyanaz alulról tekintve 



m = scutum mentale (középajakpaizs). 

 i-i == sc. inframaxillare (ál'caúcspaizs). 



Coleoptera. 



AZ ANOPHTALMUS MILLERI. FEIV. EDDIGI LELHELYEI. 



Közli Merkl Ede. 



Kitünö természetbúvárunk Frivaldszky János ur által a krassómegyei 

 barlangok csoportjához tartozó, úgynevezett «szokolováczi barlang »-ban 

 1862-ben felfedezett új vakbogár, az Anoplitalmus Milleri Friv. leihelyeiül 

 ugyancsak nevezett tudósunk «Magyarország téhelyröpüinek futonczféléi. 

 (Carabidae.)» czimü úttörő müvében a szokolováczi barlangon kívül a 

 Tomest (Krassómegyében) melletti erdőt is megnevezi, mint olyant, hol az 

 Anophtalmus Milleri kövek alatt szintén előfordul. — Ez utóbbi leihely meg- 

 állapítása azon egy példány után történt, mely ott Dr. Szmolay Vilmos úr 

 birtokába egy több mázsa súlyú kő alól került ki. — Az Anophtalmus 

 Milleri ezen két leihelyéhez egy újabbat is sorozhatunk, hol én e keresett s 

 hazánk rovar faunáját eddig kizárólagosan illető állatott 1874-ik év nyarán 

 felfedeztem s ugy akkor, mint máskor is (1876) sikerült azt összesen 14 

 példányban összegyüjtenem. — Az új leihely egy barlang, a nép nyelvén 

 ,,Szodol", mely a Kesicza bányateleptől másfél mértföldre fekvő Kuptore 

 nevű krassómegyei hitvány román falucskából negyed óra alatt könnyen 

 elérhető. A barlang egy éjszakról délkeletre vonuló, a tenger szine felett 

 mintegy 1000 lábra emelkedő mészhegyláncznak nyugotra eső oldaláról néz 

 le az alatta elvonuló csinos völgyre s jóllehet némi fáradsággal megközelít- 

 hető nyilasa már mesziről tűnik fel, bejárata mégis oly szúk, hogy jól meg- 

 hajolva csak egy ember hatolhat azon keresztül. A barlang nyilasa hajdan 

 terméskövekkel volt befalazva, miről a barlangot alkotó mészsziklára épitett 

 s az idő viszontagságaival még máig is daczoló falrész mindenkit meggyőz. 

 A barlangnak csak egy szúk, folyOsó alakú járata van, mely kezdetben 

 emelkedik, bejárható része vége felé azonban aránytalan mérvben lehajHk 

 s egy mélység elé vezet, honnan patakocska csörgedezése hallatszik fel, de 

 a melybe eddig leszállani — állítólag — még senkisem mert. A barlang 

 egymásfölé került óriási sziklatömbök által van alkotva, bár a kimosásnak 

 is része lehetett nagyobbitásában. Falain számos repedéssel és fülkével bir, 

 melyeken keresztül az Anophtalmus- ok életfeltételéhez elkerülketlenül szük- 

 séges nedvesség szivárog le, mindazonáltal a stalaktit képződmények igen 



