170 



prizmával való combinátiójának sokszoros ismétlődése folytán a főtengely 

 szerint erősen rostozott. A bázisvéglap felülete gyakran sajátságos rögös 

 alkotású, de a bracbydomák öve szerint vizsgálva úgy tűnik fel, mintha azt 

 tulajdonképen egy igen tompa brachydoma helyettesítené. Egy esetben 

 ezen kérdéses lapok között a szögmérés valamennyire lehetséges volt és a 

 két lap hajlását, normál értékben 6 — y'-nak találtam. A határozott lapala- 

 kulást azonban észlelni alkalmam nem volt. 



A prizmák sorában a Wolnynokra nézve uj iç 230 jó kifejlődésben 

 fordul elő. A törzsprizma kivétel nélkül erősen rostozva van az 111 pira- 

 missal való övtengely szerint. A rostozás igen gyakran a prizmának egész 

 hosszaságára kiterjed, sőt magán a z piramison is észlelhető. Mintegy a 

 piramistól indul ki, a melynek alsó része lépcsőzetesen legömbölyödve van. 

 A nagyobbra fejlődött egyes rostoknak a tükrözési szögmérőn való meg- 

 figyeléséből az következik, miszerint ezek a két, z 111 és m 110 lap com- 

 binátiójának sokszoros ismétlése folytán állanak elő. 



A domák közül a törzs-brachydoma a legjobban kifejlett; az l 014 

 alárendelten jelenik meg, 



A piramisok sora 7 által van képviselve, de az egyes alakok jobbára 

 kevésbé jól kifejlődvék. Legjobban fejlődik ki a törzspiramis, melynek alsó 

 része a már említett erős rostozást mutatja. 



Atalában véve a k.-h. -váralj ai Wolnynok a jellemző oszlopos külsővel 

 bírnak. A rendelkezésemre bocsájtott Limonit-példányon az annak üregében 

 kivált egyes nagy kristályok víztiszták, az összehalmozódott kisebbek pedig 

 fehérek; egyéb fizikai külső tulajdonságaikban sem térnek el a többi Wol- 

 nynoktól. A legnagyobb egyén 8 '>"/„i. szélesség mellett u. olyan hosszú is. 



Az egyes megvizsgált kristályokról a következőket említhetem. 



1. kristály (IX. tábla, 1. ábra). Víztiszta nagyobb egyén, 2-5 '»^^. széles 

 és u. olyan hosszú. Alakjai ezek : 



a 100, b 010, cOOl, 



m 110, N 320, k 310, / 120, rj 2J0, 



z 111, E 223, r 112, f 1 13, q 114, v 115, y 212, 



o 101, d012, 1014. 



Összesen mind a 1 8 alak, melyek közül legjobban tükröznek a prizmák 

 és főleg az m és X lapjai. Legkevésbbé a piramisok, a melyek jobbára csak 

 a számított értékre való beállítás útján határoztattak meg. Az egyes mért 

 és számított szögértékek erre vonatkozólaff a következők : 



