251 



Teste 0'(i^ — 0-1 "»'„I liosszasságot is elér, liengerded s mells() részén 

 a szájnyílás és kerékszerv elkülönülése következtében kissé szélesedett. 

 Feje, illetőleg a test mellső része, betüremlések által kissé elkülönült, míg 

 a törzs észrevétlenül megy át az állat testénél kevéssel hosszabb fark, ille- 

 tőleg lábba, melylyel az állat a növényekre tapad. 



Köztalcarójn meglehetős vastag, egynemű s átlátszó ciitieula 

 által képeztetik, melyen csak a hátoldalon látható egy kis kúpalakú 

 kiemelkedés, finom sörtékkel. 



E caticula azonban nemcsak az állat külfelületet l)orítja; de folyta- 

 tódik a szájnyílásba s különösen a végbélnyílásba, mely utóbbiban meg- 

 lehetős vastagságot ér el. 



A cuticula alatt az egész testben nagyocska szemcséjű, magvakat nem 

 tartalmazó iilasma-állomány van, mely azonos az ízlábúak chitinogén réte- 

 gevei vag3' matrix-jával s a cuticulát választja el. 



K'erékszei've — melyet Ehrenberg az állat hossztengelyének 

 mellső végén ábrázol ^ s a hátoldalon kissé bemetszettnek ir le - — igen 

 sajátos szerkezetű. Ugyanis nem a hossztengely mellső vegén fekszik köz- 

 vetlenül s nem zárja be a szájnyílást s nem is bemetszett, hanem a has- 

 oldalon fekvő s a fejjel kocsány által összekötött, tölcséres bemelyedésű 

 egyszerű korongot képez, finom csillaszőrökkel koszorúzva (1., "i. ábra). 

 E szerv alanyát, valamint béltartalmát is igen finom szemcséjű s nyúlvá- 

 nyosan elágazódott plasmu-állomány képezi, melyben világosan meg lehet 

 kíilönböztetni az egész szervet mozgató, igen fmom s átlátszó izmokat. 

 A csillakoszorú alapját egy világos s aránylag meglehetős szeles izomszeríí 

 sav képezi, melyben igen finom, hihetőleg izomrostok láthatók (1-, ^2. ábra). 

 Eme átlátszó sáv belső alapján s így a kerekszervet kitöltő plasma-állo- 

 mányban két hosszúkó, nyúlványos szemcséket és egy nagy, erősen fény- 

 törő magot tartalmazó sejtet eszlelhetni, melyeknek két sarki nyújtványa 

 a sáv alapján, míg egy oldali nyújtványa a törzs felé fut (2. ábra). 



A csillaszőrök alajjjukon forogva egy kúpot írnak le (4. ábra, b), 

 minek következtében e szerv egyrészről a rotiferekéhez és lacinulariákéhoz, 

 másrészről egy sebesen forgó kerékhez hasonló, működésük alkalmával. 



Idegrendszere egy a garat fölött fekvő dúcz által képviseltetik, 

 melyben több, egymáson fekvő, finom plasmajú s magvakat tartalmazó, 

 tojásdad alakú sejt van. E sejtek csupán egy határozatlanul körvonalozott 

 csoportot képeznek (1., i2. ábra) s nem öltenek oly határozott alakot, minőt 

 például a Hydatina seuta-éi is. Idegnyúlványokat nem észlelhettem, bár a 

 külérzéki szervek közííl kettőnek jelenléte azok létele mellett szól is. 



Külérzéki szervei közül a szemeket eszleltem, melyek a hát- 

 oldalon a test két oldalán kiemelkedő kis dudorokban fekszenek (2. ábra). 



1 Lásd, Die Infusionstbr. etc. 43. táb. 7. ábr. 



