253 



lanak (1., Í2. ábra), melyek a kerékszerv és szájnyílás V)evonására szol- 

 gálnák. A négy izomköteg közül egy a has-, másik a hátoldalon fekszik, 

 míg a más kettő a test két oldalsó részén fut végig. Ehrenberg ezek közül 

 csak kettőt látott : ,,im Innenk'órper ivarén nherdiess noch 2 lange, band- 

 artige Muskelstreifen kenntlich, die von der Gegend des Schlundkojrfes an bis 

 zur Fiissbasis und von da bis tief in den Fuss sichtbar waren". 



A kötegek átlátszók s bennök szemcsézetet nem s csupán finom ros- 

 tocskákat lehet megkülönböztetni. Hihető, bár nem nagyon valószínű, 

 hogy eme négy hatalmas kötegen és azok nyúlványain kívül más izom- 

 rostok is léteznek a test harántirányban történő összehúzására s a bél- 

 csatorna és i^etefészek mozgatására. 



Bélcsatornája teljesenki van fejlődve s meg lehet rajta különböz- 

 tetni a, szájnyílást, rágógyomrot, bárzsingot, emésztő-, vastag- s végre a végbe- 

 let a végbélnyilással. E részek mindenikét Ehrenberg is megkülönbözteti, 

 de sem elég kimerítő leírásukat, sem pedig pontos rajzukat nem adja, annyira 

 nem, hogy sem a száj-, sem pedig a végbélnyilást fölismerni nem lehet. 



A szájliyílásra vonatkozólag Ehrfnberg azt mondja: «der ein- 

 fache Wimperkranz schloss sich mit einer offenen Stelle an den Mund an». 

 Búvárkodásom s a már leírt kerékszerv helyzetére és szerkezetére hivat- 

 kozva Ehrenberg e nézetet teljesen tevésnek mondhatom. A szájnyílás 

 ugyanis nem a kerekszerv közejién, hanem a kerékszerv oldalán, az állat 

 hossztengelyének mellső végen a hátoldalon fekszik (!., 2. ábra) s meg- 

 lehetős hosszú, tölcser-alakú gareitba vezet. Alakja oldalról nézve (1. ábra) 

 egy körnek látszik, finom csillaszőrökkel szegélyezve, míg hátoldalról nézve 

 (■2. ábra) a máskülönben kerek szájnyílás fölött két kúpocska emelkedik, 

 hasonlólag csillaszőrükkel végükön. A szájnyílás egy meglehetős hosszú, 

 tölcsér-alakú és csillaszőrökkel borított garatba vezet. 



Azonban csillaszőröket nemcsak az említett helyeken, hanem meg a 

 szájnj'ilás és tapogató között fekvő lejtő külfelületén is észlelhetni (1. ábra), 

 melyek alulról fölfelé mozognak, még pedig kígyózva, miként a szájnyílás, 

 garat és a kúpocskákon fekvők is (4. ábra, a). 



A garat egy átlátszó, három karélyú, izmos rágógyomorba vezet, 

 melyen semmi szerkezettséget sem lehet megkülönböztetni. Ezen duzzadt 

 rágógyomor közepén az állkapcsok fekszenek. Az állkapcsok szerkezetéről 

 Ehrenberg leírásában csak ennyit mond: «die 2 reihenzahnigen lüefer 

 des Schlundkopfes hatten je 3 stärker entwickelte Zähne», rajza után 

 ítélve azonban a rotiferekéhez hasonló. Miután meglehetős erős nagyítással 

 dolgoztam (Hartn. Oc. 4. Obj. 7.), egészen eltérő szerkezetet különböz- 

 tettem meg ; bár nem épen azon részeket, melyeket Dr. Bartsch ^ Gosse 

 után indulva, megkülönböztet a rotatoriák állkapcsain. Itten ugyanis a 



' A soclióállatkák stb. 1877. Budapest. 6. 1. 



