251- 



nevezett szerzők által üllőnek (inciis) nevezett résznek semmi nyomát nem 

 találhatni s csupán a kalapácsjDár van meg, melyen azonban a nyél (manu- 

 brium) és fok (nucus) meg nem különböztethető. Az egész állkapcson három 

 ágat különböztethetni meg (1. ábra), melyek közül egyik függélyes, mig a 

 más kettő sarlóalakúlag hajlított. A sarlóalakú két nyúlvány közül egyik 

 a függélyeshez közel fekszik s a fogak tapadására szolgál, melyek innen a 

 függélyes felé s azon túl terjednek. A másik sarlóalakú képlet emezektől 

 kissé távolabb s oldal felé fekszik, mintegy az egésznek mozgatását elő- 

 segítendő a reá tapadó, bár meg nem különböztethető szalagok összehúzó- 

 dása és megernyedése következtében. Ezt látszik bizonyítani azon körül- 

 mény is, hogy az állkapcsok oldalról befelé mozognak. E három nyúlvány 

 alapján össze van nőve. A kifejlett fogak száma nézetem szerint öt, de 

 fejletlen több is van, mintegy tartalékfogakat képezve, melyek a már elko- 

 pottak helyébe lépnek. 



A rágógyomor után egy szemcsés plasmájú s belül a táplálék gyo- 

 morba jutásának könnyebb ezzközlése végett finom csillaszőrökkel béllelt, 

 hengeres cső, a hárzsinf/ következik (J . ábra). 



A bárzsing és emesztőgyomor között kétoldalt egy-egy nagy, körte- 

 alakú, szemcsés plasmájií, világos magot és magtestecset tartalmazó 

 finom cutioula-burkú nyálmirigy van, melyeket már Ehrenberg észlelt és 

 «Pankreasdrüsen» névvel jelöl. 



..4z emesztőgyomor a törzs közepén fekszik s azt csaknem 

 egeszén kitölti. A sejtek, melyek által kéj)eztetik, jjompás nagyok, sok- 

 szögüek, finom s a fölvett es emésztett anyagok színétől szennyeszöldre 

 festett plasmából állanak. Minden egyes sejtben világosan megkülönböz- 

 tethetni egy nagy magot es magtestecset, továbbá elszórtan kisebb-nagyobb 

 olaj- es zsircsejDpeket (1. ábra). 



A vastagbél meglehetős elesén elkülönült az emesztőgyomortól 

 s különösen abban küJönbözik attól, hogy a sejtek, melyekből össze van 

 téve, finom csillaszőrökkel l)orítottak, melyek különösen a bélsár kiürítése 

 előtt kevéssel, igen gyors mozgásba jönnek. A sejtek itt is finom szemcséjű 

 plasmát tartalmaznak, mely azonban annyira átlátszó, hogy tisztán meg- 

 lehet különböztetni az el nem használt s a vastagbélben körbe forgó 

 testeket (1. ábra). 



A vastagbél egy elkeskenyedö nyak által közlekedik a véghHlel 

 (3. ábra), mely meglehetős vastag cuticula-burok által határoltatik. Kiter- 

 jedése egy darabig egyenletes s csupán a vegbelnyílás előtt kevéssel széle- 

 sedik ki egy kissé, de a végbélnyílásnál megint elszűkül (1. ábra). 



,4 véghélnyilás két kis cuticula-nyúlványáról, melyek azt ren- 

 desen elzárják, könnyen föHsmerhető. Igen sajátságos azon körülmény, 

 hogy ezen állatnál a végbélnyílás a hasoldalon fekszik, még pedig kissé 

 meglehetősen mell felé. 



