256 



NÖVÉNYTAN. BOTANICA. 



CREPIS RHOEADIFOLIA MB. ÉS AZ IDŐJÁRÁS. 



Dr. Staub Mómcz-tól. 



Homokpusztáinkon messzire elterjedett a Crépis rhoeadifolia MB. ^ 

 Mennyiségéről leginkább reggeli kirándulás alkalmával lehet meggyőződni, 

 midőn minden virágfejecske egészen kiterült ; ez azonban derült napokon 

 éppen csak a reggeli órákban tapasztalható, minthogy a nap magasabb állá- 

 sával és a hömérsék növekedésével a virágfejecskék ismét bezáródnak, úgy 

 hogy körülbelül 1 1 óra tájban nyitott virágot már nem is találunk. Ezen 

 jelenség, melyet 1877-ben először megfigyeltem és közöltem ^ igen föltűnő, 

 minthogy a virág bezáródásának erélye a meleg fokától függ. Minél maga- 

 sabb a hömérsék, annál szorosabban záródnak a virágok, úgy hogy a vacok 

 fölötti rész egész befüzödést mutat. Új, két évi megfigyelések folytán, meg- 

 győződtem, hogy sem a levegő hőmérséke, sem a világosság behatása e 

 tünemény közvetlen okozói, hanem hogy az a talaj nedvességével áll szoros 

 összefüggésben. Ugyanis esős napokban Crépis rhoeadifolia egész nap tartja 

 nyitva virágfészkét is és ha a homok elég nagy mértékben át lett hatva a 

 viztől ; a következő derült napon a virágok záródnak ugyan ismét, de nem 

 oly szorosan — néha csak félig — mint azon napokon, melyeken a talaj 

 ismét teljesen átmelegedett. A ki homokpusztáinkon valaha botanÍ2íált, 

 tudja, hogy itt a növényásó, alkalmazása majdnem fölösleges ; az elég hosz- 

 szú gyökeret fejlesztő Oenothira biennis h.-t. például föltűnő megerőltetés 

 nélkül is lehet a homokból kihúzni a nélkül, hogy a gyökérszálak elszakad- 

 nának vagy a talajból vett gyökereken egyetlen egy homokszem maradna ; 

 máskép áll a dolog nagyobb eső után, midőn a homok megnedvesedvén, 

 erősen tapad a gyökerekhez és melj" körülmény a szóban levő, növényünk- 

 nél érdekes biológiai jelenség inditó oka. 



FERULAGO MONTICOLA. 



Janka Victor- tói. 



Ifjabb fü vészeink e növénynek a «Bánságban» való előfordulását 

 kétségbe vonták s e növényt Boissier «Flora orientális» czimü műve nyomán 

 indulva F. silvatica-nak nézték. A. szerző ennélfogva birálja úgy Borbás 

 mint SiMKOvics urak állításait, kimutatván nemcsak azt, hogy a növény 

 tényleg Flóránkban előfordul, hanem azt is, hogy Boissier idézett mtívé- 



* A. Kf.rnek, Oest. l.ot. Ztg. 1872. 

 ^ Magj'ar növényt. Lapok. III. 34. 



