264 



ScHRAUF idézett értekezésében ezen 5 alakot kivéve, az általam is 

 kimutatottakon kívül még a p 3Ï3 lapot is észlelte, melyet azonban felta- 

 lálnom nem sikerült. 



Ujabban a m. n. Múzeum ásványtára egy Medelsröl (Schweiz) szár- 

 mazó szép Axinit példánynyal is szaporodott, melyet dr. Krenner József 

 múzeumi ör úr szívessége folytán őszinte köszönetem mellett alkalmam volt 

 közelebbről megvizsgálni. Ennél szép Periklineken ^—^% nagyságú Axinit 

 kristályok által képezett feltűnő csoport van fennőve ; az Axinit szekfübarna 

 és míg a csoport egyénei nagyságukon kivül sokszoros lapismétlések és ros- 

 tozásaik által közelebbi vizsgálatra kevéssé alkalmasak, itt ott izolálva kiseb- 

 bek találhatók, melyek épségük és kitűnő tükrözésük által tűnnek fel. Egy, 

 ilyen 2.5 ■»^^ nagyságú, a darabról levett kristályt mutat a XIII. tábla 1. áb- 

 rája melynek alakjai a következők. 



c 001 

 a 100 

 M 110 

 m ITO 

 / 310 

 s 101 

 X 201 

 u 111 

 r ITI 

 w ITl 

 l 112 



oP 



ogPoo 



ooP' 

 co'P 

 oo'P3 



P' 

 'P 



V2P' 



cxdCI 



a 



ooft : c 

 00b : ooc 



a 



a 

 a 

 a 

 a 

 a 

 a 

 a 

 a 



; h : ogG 



; V : ooc 

 36' : ooc 

 coh : c 

 c^h : 2c 



:h:c 

 b' : c 



:b':c 

 b : V2C 



A kristály kifejlődésénél figyelmet érdemel a Medelsröl származó Axi- 

 nitok szokott alakjától '^ eltérő azon körülmény, miszerint ez az r lap szerint 

 táblás alakú. Az egyes lapok átalában fényes, ép felülettel bírnak, mely 

 körülmény az észlelési hibákat tetemesen redukálván, a szögérték-eltérések 

 jóval csekélyebbek, mint pl. az imént tárgyalt veszverési kristályoknál is. Az 

 r és c lapok az ismeretes rostozást mutatják. 



Néhány mért szögérték a következő : 



' Dr. Adolf Fenngott. Die Minerale der Schweiz. Leipzig, 1866. p. 117. 



