ket, melyek rendes bútorzat hiánya miatt részben csak a lomtárból fölhozott 

 állványokon voltak fölállítva s néhányszor, a körülmények szerint, egyik 

 helyről a másikra Imrczolva, a romlás veszélyétől megóvhassa. Ez időben 

 a hivatalos teendők az által is még nagyon megszaporodtak, hogy az 

 1855-ik évben oly rendelet érkezett a kormánytól a Nemzeti Múzeum összes 

 osztályaihoz, miszerint a begyült tárgyak kor- s egyes tételek szerint íras- 

 sanak össze s mutattassék ki tételről-tételre, mennyi tárgy érkezett be 

 1821-től fogva, hány darab hiányzik belőle, hova lett s mennyi van meg? 

 E munka az állattár részéről az 1858-ik év végéig elkészült s fel is terjesz- 

 tetett a kormányhoz. Ennek különösen az a jó eredménye lett, hogy vala- 

 mennyi tárgy szerzeményi számmal láttatott el s e szabál}' a gyűjtemé- 

 nyekbe helyezett példányoknál azóta is megtartatott. Egyszersmind az 

 1855-ik évtől kezdve 1860-ig az osztályban eszközlött munkálatokról évne- 

 gyedenkint jelentések terjesztettek be. 1850-től kezdve a befolyó szerzemé- 

 nyekről rendes jegyzőkönyvek vezettetnek. 1853-tól fogva 84 frtnyi átalány 

 lett utalványozva a hazai fauna érdekében teendő kirándulásokra; 1857-ben 

 a rovarok számára készíttetett egy szekrény ; 1 8G0-ban a madarak részére 

 két szekrény; 1863-ban a pesti hazai első takarékpénztár költségén a 

 madarak nagytermének a fal körül levő része bútoroztatott be s egy szek- 

 rény a középen állíttatott fel; 1866-ban pedig a rovarok és puhányok 

 osztálya nyolcz darab szekrénynyel láttatott el. Azonkívül 1868-ban az 

 emlősök két termének bútorozása is elhatároztatott, föl lévén szólítva az 

 igazgatóság ezek számára költségvetést terjeszteni be ; a kivitel azonban 

 csak 1871-ben foganatosíttatott. A kézi-könyvtár csak kevéssé növekedett 

 részint a Eeivaldszky iMRE-féle gyüjteménynyel jött, részint a vagy 300 

 frton vett munkák által, s az az 1869. év márczius havának végéig 280 

 munkából, 370 kötet- vagy füzetben, állott. 



Meg kell még itt említenem, hogy 1862-ben ama csudaszülött tárgyak, 

 melyek intézetünkben közszemlére ki nem állíttathattak, a k. állat-gyógy- 

 intézetnek engedtettek át. Az Erdélyi Múzeumnak, Duka Tivadar és Xantus 

 .János kívánságaira, az általok ajándékozott fölösleges példányokból 80 

 darab madár lett elküldve. A keszthelyi gazdasági intézet részére pedig 

 2276 fajból, 4085 példányban, álló rovar-gyüjtemény álhttatott össze, 

 melyért csekély kárpótlás fejében 150 frt folyt be s ez más ilynemű tárgyak 

 szerzésére fordíttatott. 



E korszak végén, a kelet-ázsiai expeditió alkalmával, a m. k. vallás- 

 és közoktatásügyi miniszter úr, boldogemlékű báró Eötvös -József ő excel- 

 lentiája és a tudományos mozgalmakat lelkesen pártoló miniszteri tanácsos 

 Hegedűs Lajos Candid, a külföld nevezetesebb múzeumainak előmenetelét 

 és jelen állapotát tartván szemök előtt, ez utóbbiak mintájára hazánk 

 múzeumának is nagyobbszerű fejlődést adni óhajtván, egy, szakavatott 

 képzettségéről általánosan ismert egyént, Xantus JÁNOs-t, tetemesebb pénz- 



