gystematicus zoológia lépett inkáhh előtérbe, s az érdeklődés a parasit- 

 férgek iránt nagyra fokozódott. 



Ismeretesek e kor kitűnő helminthologusai, mint: 0. Fr. Müller, 

 GoEZE, Bloch, Zeder, Kudolphi stben, kik közöl csupán az első foglalko- 

 zott a szabadon élő Fonalférgekkel is, míg a többiek e csoportot tekintet 

 nélkül hagyták. 178(j-bau jelent meg ,,Ani)naIcula Inf usoria" czímű jeles 

 müve, melyben Anguillula és Vibrio genusok alatt több e csoportba tar- 

 tozó fajt ír le. E századok búvárai a fajoknak csak külső alaki viszonyairól 

 s vitális tulajdonaikról értekeztek, azok boncz- és fejlődéstanára íigyelmö- 

 ket ki sem terjesztették, sőt az ismert fajoknak a systemába való elhelye- 

 zése iránt sem érdeklődtek. 



A jelen század elején élő zoologok közöl igen kevés törekedett kibő- 

 víteni ismereteinket e csoportot illetőleg. Egyesek a már ismert fajokon 

 boncz- és fejlődéstani vizsgálatokat ejtettek meg, míg mások azokat a 

 rendszerbe osztani iparkodtak. Különösen kiemelendő Duges, ki Nour. re- 

 cherches sur V organisation de quelques espèces d'oxyuris et de vihrirons. — 

 Ann. d. se. nat. 1826. — czímü müvével e csoport boncztanának első alap- 

 ját vetette meg; nemkülönben Ehrenberg, ki Hemprichchel együtt több 

 új faj felállításán fáradozott.\0 állítá fel a még mai napig is létező Anguil- 

 luida nemet az A. aceti alapján. 



A tulajdonkéj)i érdeklődés e csoport iránt azonban csakis a negyve- 

 nes évektől fogva kezdődik. Ezek elején Henslov^ és BAUEEnek^ a Tylen- 

 chus tritici biológiájára vonatkozó értekezései vonták magukra a figyelmet. 

 Ezen időszak körül jelentek meg Dujardin* és Diesing^ kitűnő munkálatai 

 is, a melyekben egyes új fajok leírásán kívül fellelhető mindaz, mi ezen 

 időpontig a Nematelmiák és Platyelmiákról ismeretes vala. Nem akarok e 

 helyen mélyebben belebocsátkozni műveik bírálásába, azt majd a ,, Rend- 

 szerről" szóló fejezetben fogom megtenni. 



A negyvenes és ötvenes években az érdeklődés e csoport iránt boncz-, 

 fejlődés- és rendszertani tekintetben mindinkább nőtt. Ama jeles férfiak, 

 kiknek munkálkodása alapján sikerült újabb búvárainknak ismereteinket 

 a jelenlegi fokra emelni, a következők : Nordmann,^ Okén,' Quatrefages,^ 

 Grube,^ Davain,^° Schultze,^^ Leydy,^^ Kühn,^^ Carter^* és Ebi-rth. ^^ 

 A nevezett búvárok a föld különböző részein tettek kutatásokat és nem ke- 



^ Symbolae phys. s. Icônes, stb. Berolini " Wiegmannö Archiv 1849. I. 



1825—31. 1" L'Anguillula du blé niellé. Paris. 1857. 



^ The microsc. Journal. London 1841. " Carus. Icon. Zoot. T. VIII. 



" Phil. Trans. 1823. ^'^ Journ. of acad. of Nat. sc. of Phila- 



* Histoire naturelle des Helm. Paris. 1845. delphia 1856. 



^ SystemaHelmintlmm. Vindobonae 1851. " Zeitschr. f. wiss. Zool. 1857. 



« Lamarck. Anim. s. vert. III. 1840. " Ann. of nat. Hist. 1859. 



^ Lehrb. d. Naturg. Zool. I. p. 192. ^^ Untersuchungen über Nematoden. 



^ Ann. d. sc. Nat. 1846 pag. 131. Leipzig 1861. 



