29 



Ezen edények azonban nem mindig párof5ak ; tÖbb példa van már 

 reá, hogy csupán az egyik oldali vonalban található fel az edény. Már 

 Schneider az általa vizsgált Tylenchus triticiröl jelenti ezen anomáliát 

 (V. T. 31. /'. ábra) s újabban Bütschli, több Tylenchus fajnál hasonló ered- 

 ményt közöl. Ily esetet a Diplogaster macrodon nevű fajnál én is consta- 

 tálhatok. (VI. T. Í24. y. ábra). Ezen edények pontos szerkezetét még nem 

 ismerjük ; annyit azonban vizsgálódásaim nyomán állíthatok, hogy a kive- 

 zető cső belső fala erős chitin hártyával, az edénj^ fala pediglen igen vé- 

 kony chitinréteggel van kibélelve. (III. T. 12. a. ábra.) Ezen edények 

 functióját azonban még csak hypotetice sem merem állítani. Davain művé- 

 ben az oldali edényen kívül még egy másik edényről is tesz említést (vais- 

 seau longitudinal sanguin?), mely azonban nem egyéb, mint a hosszú 

 oldali edény. Davain az oldali edény hosszú kivezető csövét tartotta oldali 

 edénynek, a tulaj donképi edényt pedig a véredények egy nemének. (V. T. 

 21. /. Davain után.) 



A kiválasztó szervekhez tartoznak a mirigyek is. 



Régibb búvárok majdnem minden kivezető csövet mirigy vezetéknek 

 s majdnem minden sejtes tömeget mirigynek tekintettek a nélkül, hogy 

 azok functióiról meggyőződtek volna. 



Bastian művében a szárazföldi nemek nagy részénél az oldali edé- 

 nyek kivezető részét a tengeri alakoknál általában uralkodó hasi mirigyek 

 vezetékével téveszti össze. A Trilobus-nem egyes fajainál a nyak táján a 

 hasi oldalon található nyilasok talán a nevezett mirigy durványait tűnte- 

 tik elő. 



CzERNAY az Angu. acetinál a szájürbe két igen apró csövecskét látott 

 futni, melyeket a parasit Nematodák egyeseinél föllelhető nyálmirigyekkel 

 hasonlított össe. CzEBNAvnak erre vonatkozó rajzában csakis két sötét folt- 

 tal vannak e csövek érzékítve. Én igen sokszor kerestem a legnagyobb na- 

 gyítások mellett e csövecseket, de azokat sohasem leltem fel. Czernay 

 valószínűleg valamely idegen tárgy által vezettetett tévútra. Gyakran talál- 

 hatók az oesophagus alsó részében sejthalmazok (VI. T. "24. i. ábra), a me- 

 lyeknek mirigy szerű functiót tulajdonítanak. A Trilobus-nem alakjainál 

 az oesophagus 3 sejtszerű lebenyben végződik, mely lebenyek az említett 

 œsoi^hageal-sejtekkel homolog képletek. (VII. T. 29. h. ábra.) 



Nevezetes még a tengeri fajok szövőmirigye is, melynek nyoma a szá- 

 razföldi és édesvízi alakok némelyikénél a fark üregében is fellelhető, 

 (í. T. 36. és 2. d. ábra.) Ezen kevés számú sejtekből álló mirigy váladéka 

 egy kivezető csövön át nyílik a fark végén. Különösen a Mononchus genus 

 fajai azok, melyeknél ilynemű mirigy található. 



Egyes, az alfél táján található mirigyek az alfeli mirigyet (III. T. 12. 

 h. ábra), a vagina körül találhatók pedig a vaginal mirigyet képezik. 



BüTSCdLi vizsgálódásai nyomán valószínű, hogy egyes Plectus-fajok 



