3ü 



hasi mirigygyei is el vannak látva, mely mirigy csakis a tengeri nemek sa- 

 játja. E mirigy az œsophagus körül található sejtes gyűrűből állana (I. T. 

 16. 2. a. ábra.). Ebbeli nézeteimet a szájüreg s annak részeinek fejlődése 

 tárgyalásánál teszem közzé. 



A mirigyek sorába tartozik még a here és a petefészek is, melyeknek 

 szerkezetéről czélszerűség szempontjából az ivarszervek fejtegetésénél szó- 

 landunk. 



D) A légzés. 



Légzésre szolgáló külön szervet ez ideig még nem ismerünk. Igen 

 valószínű, hogy az a test egész felülete által történik, biztosat azonban ez 

 ideig nem állíthatunk. Bastian a Dorylaimus fajok tápcsövének világosabb 

 végrészét a légzési functióval akarja párhuzamba hozni a nélkül, hogy eb- 

 beli nézetét kellőkép indokolná. 



Bizonyos azonban az, hogy a légzésre igen kevés szükségök van, mert 

 következő kísérletem eléggé mellette tanúskodik. 



Egy kémcsövet Anguillula aceti fajokat tartalmazó eczettel töltöttem 

 meg és fölébe egy hüvelyk vastagságú olajréteget helyeztem. Csupán az 

 első hét lefolyása után lehetett ama tüneményt észlelni, hogy a férgek az 

 olajrétegen keresztül akartak törni. A férgek nagy része körülbelül két hó- 

 napig élt az olajréteg alatt. 



E) Idegrendszer. 



Volt idő, midőn a Nematodák boncztanát még tüzetesebben nem 

 ismerték, midőn az idegrendszert más képletekkel tévesztették össze. Cuvier 

 és Skrrks a hasi vonalat Ottó^ és Cloguet'^ pediglen az oldali vonalo- 

 kat tekinté idegeknek. Bastian és Ebeeth e tévedést megvilágították ugyan, 

 de azáltal, hogy az idegrendszer jelenlétét kereken tagadták, újabb téve- 

 désbe estek, a melytől csakis Schneider vizsgálódásai nyomán bontakoz- 

 tunk ki. a parasítáknál, BüTSCHLi pedig a szabadon élőknél legelőször 

 bizonyítá be annak jelenlétét és szerkezetét. Magam is tettem e körül vizs- 

 gálódásokat, melyek Bütschli nézeteivel többé-kevésbé megegyezők. 



Az idegrendszer a köztakarónak legalsó rétegében a szemcserétegben 

 van beágyazva. A központi része, ha szabad így neveznem, mindig az œso- 

 phagus körül található, rostokból álló gyűrű alakjában. E gyűrű csakis 

 kellő kezelés mellett szemlélhető egyes fajokon ; rostos szerkezete csakis 

 nagy nagyítások mellett észlelhető. (I. T. \. h. 2. a. ábra.) Azon tapaszta- 

 latra is jutottam, hogy az œsophagus körül található nagy sejtekből álló 

 hüvely csakis azon fajoknál fordul elő, melyeknél az ideggyűrű is fellel- 

 hető és viszont. Az egyikből a másik jelenlétére lehet következtetni. 



* Magáz. d. Gesell. Nat. Freunde. Berlin 1814. VIL 

 - Sur les Vers Intest. 1824. p. 23. 



