43 



nagyon is activ szerepét, s ebből magyarázza ki az egész barázdálódási 

 folyamatot. Egyes helyeken ö is elveszti hidegvérűségét s a magnak oly 

 óriási activ szereplést tulajdonít, hogy lehetetlenség azt valakivel elhitetni. 

 Nekem s másoknak is feltűnt volna ezen óriási activitás szemben a proto- 

 plasma passiv viselkedésével. Czélszerü lenne eldönteni, vájjon Brandt- 

 vagy AuERBACH-nak adjunk-e igazat e tekintetben. Én e fajnál igen sok 

 nehézséggel küzdök meg ily finomabb vizsgálódások alkalmával s törekvé- 

 sem nem egyszer hiusúl meg, azért czélszerübbnek tartom más alkalma- 

 sabb tárgyat vizsgálván közölni nézeteimet. Vizsgálódásaim után Ítélve, — 

 meglehet, hogy csalódtam — a magnak activ működése mellett, még némi 

 passiv szerepet is tulajdonítok, de a protoplasmának contractioit az első 

 barázdálódási golyó fellépte után, nem vala alkalmam többé észlelhetni. 

 Én a magnak ezen stádiumig több passiv mint activ szerepet tulajdonítok, 

 ezen stádiumon túl azonban csakis activitást. 



Feleljünk már most arra, hogy mi történik a keletkezett két baráz- 

 dálódási golyóval ? 



Minden egyes barázdálódási golyó hasonló előzmények szerint képes 

 4 — 8 stb. részre oszlani. Először a pete mellső részén levő golyó oszlik két 

 részre (IV. T. 18. /?.) s csak azután az, mely a hátsó póluson fekszik. Neveze- 

 tes, hogy minél előbbre haladt a barázdálódás, aránylag annál nagyobbak a 

 magvak, természetesen a protoplasma rovására. (II. T. 16. l. m.). A pete szám- 

 talan golyóra esik szét, melyek számát meghatározni nem igen lehet. Egyes 

 elöbbrehaladt stádiumokat érzékítenek a IV. Táblán levő 18. /. és k. ábrák. 



A petének megbarázdálódott stádiumát <( Morula » -nak nevezhetjük. 

 Ez kezdetben gömbölyded, később azonban egy sejtes lemezzé lapul le 

 (IV. T. 18. ábra /.), a melyen a pete szétzúzása után két réteget lehet meg- 

 kűlömböztetnünk. Vájjon mikép keletkezett az entoblast, azt eldönteni 

 képes nem vagyok, de valószínűleg delaminatió által, mert az invaginatió 

 figyelmemet bizonyára ki nem kerülte volna. Idővel a lemez közepén egy 

 világosabb csík jelenik meg, mely a testűr első nyomának tekinthető. 

 A lemez ezután begörbülni kezd és hosszirányban történő fejlődése után 

 lassankint egy fonálidomú álcza keletkezik. A testalak képződése körül a 

 nézetek igen kűlömbözők. Ujabban Eadkevitsch, ^ Natanson, " Ganin ^ 

 és Hallez •^ foglalkoztak e téren, de nézeteik többé-kevésbé eltérők. Én az 

 Anguillula aceti fajon tett vizsgálataim folytán közöltem nézeteimet. 



^ Zur Entwickelungsgeschichte der Nematoden. — Arbeiten der Gesellschaft 

 für Naturforscli?r bei der k. Universität zu Charkoff. Bd. III. 1871. 



^ Zur Entwickelungsgescliichte der Nematoden. Warschau 1877. — Abdruck 

 aus den Arbeiten der V. Vers. russ. Naturf. und Ärzte in Warschau 187'i. 



^ Über die Entwickehxug von Pelodera teres. Warschau 1870. — Ugyanazon 

 évkönyvben mint elöbbeni. 



* Sur le développement de l'Anguillula aceti. Ehrburg. — Revue des Scienc. 

 Naturelles publiées sous la direction de E. Dubrueil. T. V. N" i. 1877. 



