45 



cZ) A hím és női ivarszerv és azok terményeinek kifejlődése. 



E szervek és azok terménj'eiuek fejlődését ez ideig Schneidee és 

 Claus a lihabditis genus alakjainál, Bütschli pediglen a Tylenclius genus 

 fajainál észlelte. Én azok fejlődését a Diplogaster macrodon nevű faj alap- 

 ján írom le. 



Az ivarszerveknek első ala23Ját egy sejt képezi, mely két, négy vagy 

 több új mag fellépése által nagyobbodván, a babalakú csírtelepet (Bobnen- 

 förmige, Geschlechtsanlage) liozza létre. (VI. T. 24. ábra a.). Az új magok 

 keletkezése ugyan ismeretlen, de bizonyos, hogy azok fellépte által a csír- 

 telejDben változások idéztetnek elő. 



A csirtelep a test végei felé egyaránt növekedik és abban a magok 

 újólag nagy számban léjének fel. A csírtelepnek végein egy-egy mag lép fel, 

 a mely körül lefüzödik a protoplasma és az úgynevezett végsejtet alkotja. 

 E végsejtek oszlása által képződik az egész ivarcsö. A hím ivarszerv fejlő- 

 désénél a hátsó végsejt egy a test hosszával párhuzamosan lefutó válaszfal 

 által két részre oszlik, mi a női ivarszerv fejlődésénél nem észlelhető. {Yl. 

 T. 24 e ábra.) A női ivarszervnél a közepi magtartalmú telej)ből fejlődik az 

 anyaméh és a hüvely, a sejtes végoszlopokból pediglen az ovariumok. 

 A hím ivarszervnél az alsó két végsejt mindegyike ondóvezetékké, a sejtes 

 végoszlop pediglen herévé változik át. A spiculumok nem egyebek, mint a 

 végbél elején levő cuticulának localis megvastagodásaiból eredt képletek. 

 A vulva a csirtelep közepén, a cuticula betüremlése által keletkezik. 



A peték az ovarium sejtjeinek lassankinti lefüződéséliől keletkeznek 

 és eredetileg buroknélküliek. 



Az ondó a sejtek négyes oszlása által keletkezik. (VI. T. "24 g. ábra.) 



A spiculumok alatt gyakran egy másik páratlan vastagodás is kép- 

 ződik, a mellék-daral) (Nebenstüek), mely a spiculumokat támasztja s azok 

 vezetését eszközli. 



e) A fejlődésnek különböző nemei. 



Az Anguillulidák általában különivarúak. A hímek kisebbek és rit- 

 kábban találhatók. Egyes nemeknél csak újabban lettek a hímek ismertetve. 

 A nőstények kevés számú petével Inrnak, de azok a parasít férgek petéihez 

 képest igen nagyok. Gyakran óriási nagyságot is elérhetnek ; így pl. a Lep- 

 tosomatum figuratumnál, hol egy pete a test hosszának Va-át képezi. 



Egyesek tojásokat raknak, nagyrészüknél azonban a peték az anj'a- 

 méhben fejlődnek; tehát eleventojók. Az újszülöttek még egyes szerveket 

 nélkülöznek és azokat csak vedlések által szerzik meg maguknak. Bátran 

 állíthatjuk, hogy nagy részök némi átalakulással fejlődik. 



Complicáltabb, heterogonian (dimorphobiosis. Ercolani) alapuló fej- 

 lődéssel ]>írnak a Rh. nigrovenosa és appendiculata nevtt fajok. 



