A Ehabditis nigrovenosának parasit és szabadon élö generatiója 

 ismeretes. A parasit-alakok a Eana temporaria és a Bufo cinereus nevű 

 békafajok tüdejében élnek és szűznemzés által létrehoznak egj' ivadékot, 

 melj a gégegyűrű n3^ilásán keresztül a bélbe, innen pediglen a szabadba, 

 nevezetesen a vizekbe jut. Ezen generatió már elüt az elöbbenitöl az által 

 is, hogy külöuivarú. (III. T. 15 a— b.) A megtermékenyített nőstény 4—5 

 petéje az uterusban fejlődik ki s a keletkezett embryok az anya belsejébe 

 hatolnak, annak szerveit fölemésztik s mint álczák ismét a szabadbajutnak. 

 (III. T. 15 e.) Ezek azután ismét a nevezett békafajok tüdejébe jutnak. 



A Eh. appendiculata parasit generatiója az Árion empiricorum nevű 

 meztelen csiga nyálkamirigyeiben él, s ott hozzá hasonló generátiók vált- 

 hatják fel egymást. E faj álczái a fark végén két igen hosszú, a cuticularis 

 képletek sorába tartozó, szalaggal vannak ellátva. Ezen álczák vagy a csi- 

 gában fejlödnek anya-állattá, vagy pediglen a szabadba jutnak, hol rotha- 

 dásba menő anyagokban élnek és fejlődnek. Ez utóbiakból egy a parasit 

 állattól elütő alkattal és szerkezettel biró egyén keletkezik. A szabadban 

 élö nemzedék szintén különivarú s ezek álczái újólag a csigába juthatnak 

 és a parasit generatió alakját vehetik fel. 



A Ehabditis genus alakjai között olyanok is találtatnak, melyeknek 

 hímjei ismeretlenek és daczára ennek ivarszervök telve van ondóval. Az 

 ivarmirigy csírsejtei egyidöben petékké, máskor pediglen ondótestecsekké 

 változnak át. E tüneményt legelőször Sghneidee észlelte a Ehabditis dentata, 

 dohchura és fœcunda nevű fajoknál, később pediglen Bütschli, ki élőbbe- 

 mnek vizsgálatait helybenhagyta. (Hímnőség.) 



Schneider magánrajzában említ egy alakot, mely a Eh. apperdicula- 

 tához igen hasonlít, melyet azonban névvel nem jelölt. E fajnak csak nős- 

 tényét ismerte, hímjét föltalálnia soha sem sikerűit. E fajok ennek daczára 

 szaporodtak. Schneider elkülönített nőstényeket is látott szaporodni, a 

 nélkül, hogy azok átlátszó ivarcsövében az ondó legkisebb nyomát is fel- 

 találhatta volna. A szűznemzés által történő szajDorodás szép példája gya- 

 nánt szerepelhet e faj. Bütschli e fajt Schneider leírása után fölismerte, 

 annak vizsgálatait helybenhagyta és azt Ehabditis Schneiderii névvel 

 jelölte. ^ 



BIOLÓGIAI RÉSZ. 



Az Anguillulidák legnagyobb része szabadon él és csupán egyesek 

 találtattak más állatok bélcsövében. Ezek közöl az Aphelenchus erraticus, 

 a Dorylaimus stagnalis és a Ehabditis membránosa csak véletlenül kerül- 

 hettek hidegvérű állatok bélcsövébe, míg a Eh. nigrovenosa és aj)pendicu- 

 lata egyik ivadéka állandó parasita gyanánt szerepel. Az újabban ismerte- 

 tett Ehabditis intestinalis és stercoralis nevű fajok az emberek és nyulak 



