97 



DujARDiN rendszerében e nemet mellőzi és annak fajait az álta la 

 felállított Ehabditis nevű genusba osztotta, a honnét azonban azok, az 

 A. ranae temporariat nevű fajt kivéve, Bastian által ismét e nembe vissza- 

 tétettek. Schneider az Auguillula nemben csupán a növénj^ parasitákat 

 hagyta meg, míg a többieket a Leptodera nembe osztotta. Eljárása azonban 

 helyben nem hagyatott. 



E nemben tehát csak is két faj foglalt méltán helyet s ez az A. aceti 

 és glutinis nevű faj, mely két fajt azonban Schneider nagy rokonságuknál 

 fogva egyesített, köztök a nagyságtól eltekintve más különbséget nem 

 találván. ScHNKiDERuek ezen eljárását nekem is helyben kell hagynom 

 vizsgálataim nyomán. E faj a csirizben ép úgy elél és szaporodik, mint az 

 eczetben, a nélkül, hogy habitusában lényeges változás történnék. Általá- 

 ban áll, hogy a csirizben élö fajok nagyobbak és szebbek, mint az eczetben 

 élők, de boncztani szerkezetük egy és ugyanaz marad. Hoog, a legrégibb 

 búvárok egyike, már kifejezést adott annak, hogy az aceti és glutinis nevű 

 fajok talán nem is tekinthetők külön fajoknak, de Dujardin és Davain 

 határozottan ellene nyilatkoztak, minek következtében azokat Bastian is 

 külön fajok gyanánt írta le. Davain ezenkívül még azon nézetben is Vahi, 

 hogy a glutinis nevű faj a búzában fészkel s hogy a csiriz készítése alkal- 

 mával a liszttel jő abba, de hasztalanul keresett a búzában utána. 



Schneider szerint e két fajt csak is a méretek különbözősége válasz- 

 taná el egymástól, míg a többi charekterekben tökéletesen megegyezők 

 volnának. Én eleinte szintén ezen nézetben voltam, de lassankint, midőn 

 Bastian, Schneider és Ceiînay rajzait összehasonlítottam egymással, egy 

 másik különbségre akadtam. Az œsaphagus ezen búvárok szerint külön- 

 böző lefutású. Bastian rajza szerint az œsophagus átmérőjében egyenlő 

 vastagságú egy cső, mely minden szűkület nélkül megy át a lulbusba. 

 (L. IV. T. 17. ábra.) Schneider szerint azonban az œsophagus egy tágulatot 

 képez, s csak ezután megy át a hosszú megszűkült csövei összefüggő bul- 

 l)usba. Cirnay rajza Schneider rajzához közeleg, csakhogy a megszűkült 

 cső nem oly hosszú, mint az előbbeninél. Eleinte valóban azt hivém, hogy 

 az illető búvárok hiányos kutatásaiból eredő különbségek ezek, míg végül 

 többszöri kutatás után reá jöttem a dolog nyitjára. Kezdetben a csirizben 

 élő fajokat kezdtem vizsgálni, de azok valamennyien a ScHNEiDER-féle 

 rajzhoz hasonlítottak s csak is hosszú keresés után akadtam olyanokra, a 

 melyeknél a szűkület a rendesnél kisebb vala. (IV. T. 17. ábra.) Később 

 az eczetben élő fajokat kezdtem vizsgálni s azoknál is általában egy szű- 

 külettel ellátott œsophagust találtam. Szorgos kutatás után azonban oly 

 fajegyénekre is akadtam, a melyek minden tágulatot mellőző bárzsinggal 

 bírtak (IV. T. 17. ábra f.); sőt össze is állítottam a különböző szabányú 

 œsophagusokat, melyekre két évi kutatásom alatt akadtam. (IV. T. 17. 

 ábra a— f.). Mily szép példa ez az egyes szervrészek változóságára. Meg- 



Trrmr. ü'irai^i fiizele'.;. ív. li'ilel 'í.fii-.i't. 7 



