118 



sításscal elfogadták. Kezdetben csekély volt az ide tartozó fajok száma, de 

 Bastian s ujabban De MAN-nak fáradhatatlan kutatásai következtében a 

 fajokban gazdag nemek sorába jutott. Ez utóbbi búvár e nemnek nemcsak 

 fajait, hanem azok boncztani szerkezetét is a legrészletesebben tanulmá- 

 nyozta s így a BüTSCHLi által megkezdett vizsgálatokat tökéletesíté. Magam 

 is iparkodtam egyes adatokkal gyarapítani ebbeli ismereteinket. 



E nem fajai általában jól vannak jellegezve, mindazonáltal egyeseket, 

 mint pl. D. lineát, újra aligha ismerjük fel. Igen czélszerüen cselekszem, 

 midőn e fajt a D. stagnalis fajjal egyesítem. CAKTER-nek D. palustris nevű 

 faja szintén oly rokon az elöbbenivel, hogy bátran egyesíthetök. En a vulva 

 eltérő fekvésén kívül alig találok más megkülönböztető jelleget a leirásban. 



Schneider DujARDiN-nak e nemét az általa Enoplus névvel felállított 

 genusba helyezi. Helytelen eljárását már úgy is fejtegettük. 



E nem alakjait a szájtövis sajátszerű szerkezeténél fogva legkönnyeb- 

 ben ismerhetjük fel. 



Jellegei a következők : 



A köztakaró egészen sima, azon sem hossz sem pediglen harántcsíkok 

 nincsenek. A test két oldalán egyes fajoknál apró papillákat (Bastian sze- 

 rint pórusokat) találunk. A száj rendesen 6 ajak által vétetik körül, melyeken 

 a papillák olykép vannak elhelyezve, hogy a közepi ajkakra i2, az oldali 

 ajkakra pediglen 4 papilla essék. Oldali körök csak ritkán fordulnak elő. 

 A kúpalakú szájiireghen minden fajnál fellelhető a chitinállományú, belsejében 

 üres tövis. Az oesophagus hátsó harmadában tetemesen kiszélesedik s erős 

 chiti nie mez ékkel van kibélelve. A rövid anyaméh igen izmos ; az ovariumok 

 gyakran a tuba hosszát sem érik el. A herék párosak ; a spiculumok végü- 

 kön osztottak. 



Énem igen nagy eltérj edésû. Fajai eddig Indiában, Némethonban, 

 Angolhonban, Franczia- és Magyarországban észleltettek. 



Eokonságban van e csoport több nemével. 



A táblázatban egyes helyeken, nevezetesen Bastian fajainál a meg- 

 határozás nehézségekbe ütközik, mivel a nevezett búvár a szájüreg szerke- 

 zetét rendesen csak felületesen vizsgálta. 



Az eddig ismertetett 32 faj közül kettő minden fajnév nélkül iratík le, 

 az egyik Bütschli, a másik Geeef által s a szerzők önálló faji jellegökért 

 maguk sem kezeskednek. A D. linea és palustris összevonatott a D. stag- 

 naHs nevű fajjal. A D. marinus nevű faj tengeri. A táblázatban ennélfogva 

 csak 27 faj szerepel. 



