122 



11. Dorylaimus minutns Btsl. (Kétes faj.) 



BüTSCHLi. Beitr. pag. 30. T. I. fig. 6 a — h. 



Kicsinysége által igen feltűnő. Nagy rokonságot mutat a D. papilla- 

 tus nevű fajhoz. A test hossza 0-768 '»^ ; a fark ennek a harminczad része. 

 Található mohok és gombák gyökerein. 



12. Dorylaiinns regius De Man. 



De Man. Onderz. pag. 15. Pl. III. fig. 2 a—d. 



Az eddig ismert szárazföldi és édesvízi alakok legnagyobbika. Teste 

 egy rövid, de tompa farkban végződik. A száj körűi 4 közepi és 2 oldali 

 ajakkal van ellátva. Az ajkak körűi körben két sor apró pn pilla található. 

 A vulva a test hátsó felében található, nem messze a test közepétől. 

 A cf még nem észleltetett. 



Található agyagos földben tenyésző mohok gyökerein. 



13. Dorylaimns papillatns Bst. 



Bastian. Monogr. pag. 109. 

 BüTSCHLi. Beitr. pag. 27. 



— Zeitschr. f. wiss. Zool. XXVI. Bd. 

 De Man. Onderz. pag. 21. 



A száj körűi 6 csupasz ajakkal bír. A bárzsing hátsó harmadában 

 egyszerre kiszélesedik. A női ivarszerv részarányos. A vulva a fejvégtöl 

 0-32 w^^-nyire fekszik. A spiculumok hátsó végükön egy kiálló hegygyei 

 vannak ellátva, mely valószínűleg a mellékdarabnak felel meg. Az alfél 

 előtt a median vonalon 13 papillaszerű testées található. 



Található mohok és más alsóbbrendű növények gyökerein. Egy ízben 

 én is feltaláltam e fajt a pöstyéni fürdő szigetén. 



t. h. = 2-7 "% 



t. sz. = 0-12 » 



f. h. = 0-32 .) 



h : oe. r= 2 : 9 



14. Dorylaimns rhopalocems De Man. 



De Man. Onderz. pag. 22. Pl. IV. fig. 6 a—e. 



Könnyen felismerhető az által, hogy igen rövid farka szélesebb mint 

 az alfél előtti testrész. A cf még nem észleltetett. 



Található nedves földben tenyésző növények gyökerein. 



t. h. = 1-9— 1-7 %, 

 h : œ. = 1:4 

 h : f. == 1 : 90 



