209 



SO. Astragalus vesicarius L. A borjádi szőlőhegyen találtam egy elhagyott 

 árokparton ; verőfényes déli oldalon. 



81. Astragalus asper Jaeg. Száraz dombokon a k.-székelyi erdőben és a 

 lőrinczi réten. 



82. Vicia lathyroides L. Eéteken, szántóföldek környékén Szt.-Lőrincz. 



83. Hippocrepis comosa L. Gyepes hegyoldalokon, dombokon Szt.-Lőrincz, 

 K. -Székely. 



A FERTIG ARAI COLESTIN ES A COLESTIN SZÖGERTEKEI. 



Schmidt SÁNDORtóL 



(Két könj'omatú táblával.) 



A szicziliai kéntelepekkel azonos geológiai alkotású 7'omagnai kén- 

 bányák (Olaszország) nevezetesebb ásványai közül Bombicci bolognai tanár 

 legutóbbi dolgozatában^ a kén, gyps, calcit, aragonit, cölestin, baryt, quarz, 

 kősó és melanophlogit előfordulását említi Perticara, Marazzana, Busca és 

 Formignano márgáiban. Ezekből állítása szerint a cölestin ritka ugyan, de 

 nagy és szép kristályokban található. 



Már volt alkalmam ugyan azon kicsiny cölestin-kristályokat meg- 

 vizsgálni, 2 melyeket dr. Krenner József egy szép romagnai kén-példányon 

 a kátránytakaró alatt fedezett föl, de midőn az elmúlt évben (1879) a 

 magyar nemzeti múzeum ásványtára Semsey Andor úr nagylelkű ajándéká- 

 ból újból több kiváló szép romagnai cölestin-példány birtokába jutott, 

 dr. Krenner úr szívességéből, őszinte köszönetem mellett, ezen példányo- 

 kat is tüzetes kristálytani vizsgálat tárgyává tehettem. 



A példányok anyaga mész-márga — dr. Zanolini ^ szerint a felső 

 krétához tartozó, melynek hasadékai, üregei tartalmazzák a szép cölestin- 

 kristályokat. A leihely La Perticara, Rimini mellett, a legkitűnőbb kén- 

 telepek egyike. A cölestin társaságában szép /cé/i-kristályokat, világosbarna 

 calcitot, viztiszta köbös kristályú gypset és kátrányt említhetek. 



A perticarai cölestinek a szicziliai kristályok ^ táblás habitusával 

 bírnak, de az oszlopos kifejlődést is, mint sokkal ritkább esetet észleltem. 

 Nagyságuk váltakozó, átalában véve nagyok, a legnagyobb tábla méretei 

 26 és 10 w/„i ; a táblák vastagsága is különböző, a vastagok azonban gyako- 

 riabbak. Színre nézve víztiszták, egyes nagyobb kristályok barnásak. 



"■ Mem. Accad. se. d. Instituto di Bologna 1877. 3a Serie, vol. 8. Kiv. Groth's 

 Zeitschrift für Kryst. etc. Bd. II. p. 507. 



2 Műegyetemi Lapol: I. kötet. 1876. p. 109. 



^ Verhandlungen der I: k. geol. Beichs-Anst. ^Yien, 1858, p. 54. 



* A. Auerbach. Kryatallographisclie Untersiachuug des Cölestins. Sitzungsberichte 

 der kais. Akad. der Wiss. Wien. LIX. Bd. 1869, p. 549. 



14 



Természetrajzi füzetek, ív. kötet ill. f tizet. 



