all 



egy ily módon bekátrányozott kristályt, hol az o lapjainak vonalozottsága 

 tűnteti elö a kátránytakarót. 



1. kristály. VIII. tábla, 1. ábra. A leggyakoribb combinátiók egyike, 

 melynek alakjai : 



c (001), o (011), 1 (104), 

 d (102), m (110), 

 n (120). 

 Éhez hasonló a 8. kristály (VIII. tábla, 3. ábra), csakhogy ennél még 



két piramis : 



y (122) és ß (121) 



is járul az előbbi alakokhoz. 



A kristály méretei 2.5«5(,t hoszaság, 2"54i szélesség, víztiszta. Alakjai- 

 ból a c (001) és 1 (104) metszési élőkkel párhuzamos irányban erősen ros- 

 tozva vannak, az o (011) lapjain csekély rongálás mutatkozik, míg a prizmák 

 teljesen épek. Az n . c övben y (122) brachy piramist mint fényes lapocskát 

 észleltem, ez előtt ugyanazon övben a ritka 3 (121) mint igen finom csík 

 fordul elö, mely utóbbi alakot első ízben Grailtch és v. Lang ^ az Urvölgy- 

 röl származó kristályokon találták ; nyomokban észlelhető volt végül az 

 igen tompa doma ç (0.1.12) is, melyet a romagnai cölestineknél idézett 

 dolgozatomban már kimutattam. A mért szögértékekből említhetem a 

 következőket : 



A közlött értékekből jól látható, hogy általában véve a lapok rosto- 

 zottsága egyes irányokban kevésbé jó mérési eredményeket adott. Ha még 

 fölemlítem, hogy az o és y között egy közelebbről meg nem határozható 

 lap, mint az él legömbölyítése mutatkozik, e kristály leírását befejeztük. 



* Sitzungsberichte der kais. Ahad. der Wias. Wieu, Bd. XXVII, 1857, p. 3. 

 Untersuchungen über die physicalischen Verhältnisse krystallisii-ter Körper. Von 

 Jos. Grailich und Victor von Lang. 



14* 



