212 



3. kristály. VIII. tábla, 4. ábra. Szabálj^osan kifejlett kisebb egyén, mely 

 a táblás alakot az a tengely szerint való megnyújtásban mutatja. Alakjai : 

 c (001), o (011), 1 (104), d (102), 

 m (110), n (120), 

 V (324). 

 Az itt megjelenő, a cölestinnél egyedül ismeretes makropiramis 

 V (824) az 1 . m és d . n övek közé mint finom csík esik, a melyet én is úgy, 

 mint felfödözöje Websky, ^ övi helyzeténél fogva határozhattam meg. Egyes 

 mért szögértékek : 



Az 1 (104) makrodoma lapjai ezen kristálynál is erősen rostosak, a 

 melj^et a d (102)-vel való combinátiója idéz elő, mint erről egyes beállítások 

 alkalmával meggyőződtem; a többi lapok elég jól tükröznek. 



á. kristály. VIII. tábla, 5. ábra. Egy nagyobb márga-példányról szárma- 

 zik, melynél a hasadékot kitöltő világosbarna calcit-kristályokat csinosan 

 díszítik az azokra sürün települt, szabályosan kifejlett, víztiszta cölestin- 

 kristályok. A kristály 1.5**^, hoszú. Az észlelt alakok : 

 c (001), (011), 1 (104), d (102), 

 m (110), n (120), z (111) 

 * s (112), y (122). 



E lapok mind igen fényesek, rostozást egyik sem mutat ; a ritkább 

 törzspiramison (z) kívül — mely igen finom szalagot képez — még egj' 

 új alakot, mint finom csíkot az s (112) piramist is találtam, melyet hely- 

 zeténél fogva — az m . c, d . y övekben — lehetett meghatározni. 



Egyes szögértékek : 



5. kristály. VIII. tábla, 6. ábra. Ugyanazon példányról származik, mint 

 az előbbi kristály; í> ■>%, hoszú és 1.75 ^«/„ széles. Lapjai azonban nem 

 épek, általában véve rongáltak, a makrodomák övében rostozást mutatnak. 



^ Websky. Ueber cinige Krystallformen des Cölestins von Pscbow bei Rybnik in 

 Oberscblesien. Zeitscbrift dor deutschen geol. Ges. IX. B,"!. 1857, p. 303. 



