213 



A következő alakokból áll : 



c (001), o (011), * ;. (i>.0.11), 1 (104), 

 d (102), m (110), n (120), 

 f (113), y (122). 

 Ezekből a A (2.0.11) új alak, mely keskeny és rostozott ugyan, de 

 tükrözése elég jó mérést engedett, úgy hogy nem vehettem a szomszédos 

 105 vagy 106 alakok egyikének sem; az 1 (104) ugyancsak erős rostokkal 

 bír, sőt a /í-án felül is észleltem rostokat, melyek azonban önálló lap jelle- 

 gével nem igen bírtak. Az f (113) piramis mint finom csík mutatkozott az 

 1 . y és m . c övekben. Mért szögértékek : 



Mérve Számítva 



c (001) ; (2.0.11)== 16° 20' — " 16° 36' 47" 



c (001) 1 (104) == 22° 37' 40" 22° 18' 20.4" 



c (001) d (102) = 39° 26' 40" 39° 22' 7" 



c (001) f (113) = circ. 34° — ' — " 34° 45' 53" 

 m(llO) m(TlO) =103° 56' 30" 104° — ' 30" 

 1 (104) y (122) = 47° 15' 50" 47° 13' 55" 



o (011) y (122) =. 26° 35' 40" 26° 46' 43" 



DOMA-SZERÜ (AüERBACH-uál oszlopos) KRISTÁLYOK. 



A nagy díszpéldányon mutatkoznak izolálva egyes kristályok, melyek- 

 nél az o (011) túlnyomó kifejlődése mellett, az a tengely szerint megnyúlt 

 kristályok a domaszerű jelleget veszik föl. Ezt láthatjuk a VIII. tábla 7. ábrá- 

 ján elötüntetve, mely mintegy az átmenetet képviseli a táblás kifejlődéstől 

 a domaszerühez. 



A VIII. tábla 8. ábráján szemlélhető kristály egy kisebb példányról 

 származik, melynek üregeiben tejfehér kisebb calcit-kristályok, ezeken víz- 

 tiszta köbös gypsek találhatók. A domaszerű cölestinek e példányon saját- 

 ságos erősen megtámadott felületekkel bírnak, egyes kristályoknál jól lát- 

 ható , mint azokon kicsiny gyps-kristálykák mintegy l)eágyazva ülnek, 

 általában véve a gyps megjelenésével a cölestinek háttérbe szorulnak, a 

 melyek között ezen és a teljesen azonos még egy példánynál semmi táblás 

 kristályra sem akadtam. 



6. kristály. VIII. tábla, 8. ábra. Az egyedüli ép felületű kristály, melyet 

 az a nélkül is ritka domaszerű kristályok között találtam. Viztiszta, 1 '"%i 

 szeles, 2 '"% hoszú. A következő alakokból áll : 



c (001), (011), 1 (104), * V (207), d (102), 

 m (110), z (111), y (122), 

 * rj {1111), T (142). 



Legnagyobb az o (011), melynek tükrözése igen jó, utána kifejlődés- 

 ben az m (110) következik, melynek tükrözése kitűnő; a makrodomák 

 kicsiny ép lapok, míg a piramisok csak mint csíkok jelentkeznek. 



