215 



Müller Naumann Weiss 



Piramisok zlll P a:b:c 



* s 112 1/2 P a : b : i'2 c 

 f 113 1/3 P a : b : Vs c 

 ;i 121 2 P 2 2 a : b : 2 c 

 y 122 P 2 2 a : b : c 

 7-142 2 P 4 4 a : b : 2 c 



* rj 111 P '/2 V2 a : b : c 



V 324 3/, p 3/2 ^ . 3/2 b . 3/^ c 



Őszesen 16 alak, melyek közöl a 4 új csillaggal van jelölve és igy 

 ezen kristályok a kimutatott ritkább alakoknál fogva kristálytanilag a cöles- 

 tin érdekesebb előfordulásaihoz tartoznak. 



Szabadjon végül megjegyeznem, hogy figyelmessé leven a Kenngott^ 

 által a szicziliai cölestineknél (Racalmuto, Cattohca, Val Guarnera) általa 

 észlelt érintkezési ikrekre — öszenövési lap c (001) — , ezeket a perticarai 

 kristályoknál nem találtam. Ellenben paralell öszenövést és ennek folytán 

 előidézett lapismétléseket a nagy kristályoknál elég gyakran észleltem. 



A cölestint kisérő ásványok keletkezési sorrendjét tekintve, a meny- 

 nyiben a rendelkezésemre állott példányokon kikutathattam, calcit a leg- 

 idősebb, mig a kén legifjabb. A kátránytakaró a kénkristályok lerakódását 

 megelőzte, mit jól látni egyes kénkristályokon, melyeknél a körülzárva volt 

 cölestin-egyének eltávolodása után viszamaradt üregekben — melyeknél 

 a cölestin-kristályokat lenyomataik után fölismerhetni — a cölestin o lap- 

 ján volt kátrány takaró maradványai viszamaradtak, eltekintve attól, hogy 

 a ként bekátrányozva nem találtam. A kátránytakaró a calcit-kristályokra 

 is kiterjed, melyeknél hasonlóan a kristálytanilag megfelelő lapokat borítja. 

 A gypset tartalmazó példányoknál a cölestinek igen háttérbe szorulnak a 

 feltűnő sok gyps mellett, a cölestin kristályai erősen rongált felületűek és 

 egyesek mállott végeiken borítva vannak kicsiny, teljesen ép gypsek által. 



A sorrend ezek után a legidősebbel kezdve , a következő lenne : 

 calcit, cölestin, gyps, kátrány, kén. Általában véve hasonló viszonyok 

 azokkal, melyeket legújabban A. v. Lasaulx érdekes dolgozatában^ a szi- 

 cziliai kéntelepek ásványairól tárgyalva találunk. 



A cölestinre vonatkozó őszes adatokat Auerbach idézett munkájában 

 találjuk egybeállítva, majd Schrauf Atlasában ^ a még későbben közzétett 



^ Neues Jahrbuch für Mineralogie, Geol. und Palaeout. etc. von G. Leonhard 

 und H. B. Geinitz. Jahrgang 1875, p. 293. 



2 A. V, Lasaulx. Beobachtungen in den Schwefeldistrikten von SiciUen. Neues 

 Jahrbuch für Mineralogie etc. Jahrgang 1879, p. 490. 



^ Dr. Albrecht Schrauf. Atlas der Krystallformen des Mineralreiches. Wien, 

 1877. V. Lieferung. 



