279 



léseivel azonos szerkezetűnek látszik ; azzal a különbséggel azonban, hogy 

 rajta az egyes ízsziveken előforduló szárnyizmoknak semmi nyoma sem 

 észlelhető, — legalább minden igyekezetem daczára sem tudtam azokat 

 megtalálni, s igen valószínű, hogy azok épen úgy, mint a legtöbb ízlábú 

 aortáján az ízszívek réseinek megfelelő nyílásokkal együtt hiányzanak. 



Az aortának megfelelő eme hátedény-részlet után a potróh követ- 

 kező négy ízén, az egyes ízeknek megfelelő duzzamokat es elszűküleseket 

 mutató részletek fordulnak elő, melyek ugy szerkezetre, valamint műkö- 

 désre nézve megfelelnek a többi ízlábnak izszíveinek. (Tábl. 1. ábr.) Az 

 egyes ízszívek rései teljesen azonos szerkezetűek az Ephippigera Vitiumnak 

 V. Gkabfr által leírtakéival, azaz félholdalakúak s azon benyomást teszik, 

 mintha helyökön az ízszívek falazata egyszerűen kimetszett volna, annyi- 

 val is inkább, miután billentyűknek semmi nyoma sem észlelhető. 



A potróh ötödik izén a hátedény már elveszíti épen tárgyalt alaki 

 szerkezetet, miutíín a negyedik íz ízszívének elszűkülése után nem csupán 

 egy duzzam jelenik meg, hanem a duzzam maga jobban kiszélesedve mint- 

 egy függesztőjéűl szolgál a vele egyenes összeköttetésben álló, csokorsze- 

 rűleg elhelyezett nyolcz, rythmicusan lüktető tömlőcskéknek, melyeket en 

 csokorgyom7\)CsoJcnak akarok nevezni. (Tábla J. :2. 3. ábra.) 



A csokorgyomrocsok száma minden észlelt esetben nyolcz volt, s 

 hihetőleg ez a typicus szám, mely alól még a Cheiridium museorum sem 

 képez kivételt, bár ennél az összes többi alskorjiioktol eltérőleg egygyel 

 kevesebb potróhíz fordul elő. A nyolcz csokorgyomrocs három csoportba 

 van rendeződve, még ivedig egy középső és két symmetricus oldali cso 

 portba, s ennélfogva az egész csokor körvonalaiban egy lóherlevéllel egye- 

 zik meg. (Tábla J. ábra.) A középső csoport két, a többinél kissé nagyobb 

 csokorgyomrocs által képeztetik, s ezek épen a hossztengely középvonala 

 mellett feküsznek ; a kétoldali csoport mindenike ellenben a középsőknél 

 valamivel kisebb három-három csokorgyomrocs által képeztetik. Azon he- 

 lyen, hol az ötödik íz ízszíve kezdődik, azaz hol a nyolcz csokorgyomrocs 

 a hátedénynyel összefügg, még egy kis duzzadás is eszlelhető ; ez azonban 

 nem egyéb, mint az ötödik s a módosult ízszívek között keletkezett redő. 

 (Tábla 5. ábra.) 



A csokorgyomrocsok mindenike körtealakú, mellfelé kihegyesedő s 

 teljesen egybeolvad a többivel, míg hátrafelé domborodott. A csokorgyom- 

 rocsok középvonalában egy-egy hosszirányú rés fekszik, mely két végén 

 szűkül, míg közepén tátong; ilyen rés azonban csupán egy-egy fordul elő, 

 még pedig a csokorgyomrocs hasoldali részén (Tábla 2 — 4. ábra.), míg a 

 hátoldali részen semmi nyoma sincsen. 



Hogy ezen, az összes többi ízlábuaknál sehol elő nem forduló képle- 

 tek miként keletkeztek, egész biztosan meghatározni annál kevesbbé lehet, 

 miután a fejlődéstan semmi felvilágosítást nem nyújt. Ehö tekintetre igen 



Természetrajzi füzetek. ív. kötet ív. füzet. 18 



