"> ' c 



frani genom jordytan. Den fina tradHka roten spruler sig 

 derefier vidaie ut under jordeii och upsuper den luirlngi saft. 

 som ofvan jorden skall uiveckta effer hand alla ofriga delar , 

 blad, grenar, blominor och frukt. Eoten , ehura olika fill 

 utseende, skall nastan ensam uiur jorden uphainfa det fodo- 

 amne, hvilket vidare uti barkens adror fiirdt till den up- 

 vaxta stammen skall frarnbringa sa man^a olika delar och gif- 

 va amne liU sa taliika, som sarskilda delars framkomst och 

 lillvaxt. • 



For att kunna bestamir.a Vaxte^nas fodoamnen, ar no- 

 di^t, att val kanna sjelfva jordarfer.na , neml. Lera , Sandoch 

 Kalk, samt deras tillsatser utaf Mat-jord, Vatten , Salter och 

 Oljor, jemte det, som Luft , Lyse cch Varme till Vaxternas 

 tiltvaxt bidraga. 



Da Vasterns blifvit af Skaparen Inqvarterade under c- 

 Jika himmels strek, sa ar kunskapen om det kliniat, som fot- 

 dras och den jordmon, som ar tjanligast for hvarje vaxf, 

 icke lik^iltig for en Landtman oeh Trngardsmastare. Ju nar. 

 mare man foljer Naturens^ eg^ngang, desto battre roasle livai je 

 odiings fcretag lyckas. 



Laran om jordarterne har derfdre bllfvrt ansedd sasorri 

 en vigtig kunskapsgien for Landtbrukare. Och jordblandniri- 

 gar hafva ansets medfcira mycken nytta, emedan de utsadde 

 frdn deruii alltid kunnat finna nagot , for sin natur tjanligt 

 fddo amne. Den ena jord-arten har ock lillika fdrbattrat den 

 andias olagenheter. Att uf-»aka den jord mon , som hvarje 

 •vaxt halst askar, har val utaC Sknftstaliare blifvit fuMdJtt j 



