9 



mHghet. Deremot kunna- Kal-rotier, ja afven Rofvor blifvait 

 mera gifvande, och det af den orsaktn , att bSda dessa rot^ 

 frukter vaxa utl sjelfva jordytan,. ofta liil lialften upskjutne 

 «fver densatnrna. Ja renare bla-leran befinnes, desto' nriin-' 

 «Ire foda ager den fdr vaxterrie, och om' den ar aldeles ren , 

 Tnasfe irrgen vaxt kunna naras dcFaf. Det ar salunda troligt , 

 Ht Iveran ren och utan tilisatts icko liimnar nagot fddo amne 

 fdr Vaxterne,. ehuru en ansenlig mangd vax-ler gerjia trif- 

 "vas pa letrjord , soni likviil altid' maste hysa stdrre eller min-^ 

 «i^re mangd af nagon annan tilblaadning , hvilken fdrmar gif-- 

 va naring. Leran fdrenar sig latteligen med alla jord arter,. 

 och befinnes altid narma.re yian dermed mer elier- rnindre' 

 spackad. Pa djupet blir den mera fri fran tilblandning, at-- 

 mlnstone af inafjord. De ron , sorn me^d ren! JLera anstallas ,. 

 skola befasfa denna Sanning. IVren sadane rdn bdra anstallag; 

 Kied urskiilning; ty en vaxt kan fortkomma utr ren lera af 

 det vatten, hvarmed den vattnas, likasom en drt kan vaxa' 

 utt ren filspan och fulkomligt ren sand. Ja frdn I^-gde pa er^' 

 linnelapp-, utan ali slags jord, kunna genora vattning gro oc^ 

 till en tid vaxa, anskont deras rctter aga ingenstades fast^ 



3.?- . 



SaJicfen raknas i' allmanhet fdr inager. Uti fulkomllgf 

 len Sand fortkommer afven sa litet nagon vaxt, som uti ren' 

 Jjera. Nog tyckas vissa vaxter starkt motsaga denna- fdrrno:, 

 daiv, sasom Eiyraus arenarius, Carex arenaiia och nagra an* 

 «fra, laviFka forckomma utr den magra&te flygsand, fdrattham» 

 ma den; rncn dessas rdtter ga antingen djupt ned , der fucfc- 

 jig.het finnes, eller krypa de* vidt ornkring'. Utom dess air 

 Vaxiernes idrst olika',, sonalige, sasom BalsaHiinen', nia«tevai>« 



