) >5 ( 



TnallslcaT soVn det vegetablllska llfvet. En vaxt vantrlfves 

 alltitl uii en instangd, oren luTt. Uti en rnork kallare blir 

 viixten blek, sjuklig och ' vanstald. Utan en viss grad af 

 varme, som likval ar olika for olika vaxter, kan intet fro 

 gro och ingen ort fortkomma, man ma vatna och goda deti 

 sa mycket rnan behagar. Utaf Solens Ijus och vatme upfri- 

 skas allt lefvande i hela Nataren: Hvarje vaxt lifvas deraf: 

 froet ofvergar till groning: saften upstlger i de utvidgade 

 roren : knopparne pa traden forstoras, opnas och utvecklas: 

 blad och blommor fraraalstras: frugten vinner sin mognad 

 och hela vaxten hinner sin bestammelse, enligt den allgode 

 Skaparens allvisa afsigt. Sol-rogen vander sig hela dagen ef- 

 (er Solens framskridande ifran Oster till vaster. Alle de 

 blomster.vaxter , som stallas vicl fonstret, boja sig lufande at 

 sol-sidan, fdrde af Solens dragnings.kraft. Stalles en Tulpan 

 i fcinstret emot Solen, sa utbreda sig blommans blader nasian 

 horizontelt, och om hon straxt derpl stalles i skuggan , sa 

 drager sig blomnian tirisammans. Af Solens valgorande Ijus 

 erhalla alla vaxter sine liflige fargor. Under dagens Sohsken 

 och u(i fri luft insupa bladen oxygen, da de derernot om 

 natten samla uti sig kol-syran. ' Denna attrdrtion 'om^axlar 

 beitandigt och (orde, fasfan i ringa mohn, bidraga tiri- vax- 

 tens underhsll , afvensom va-xferna af natternes Tngtiga -dagff 

 underhallas och upfriskas efter dagens mattande hetfa. Kold 

 ager, err,ot varrne, en stridig verkan. Den skadar och hindrar 

 all vegetation. Ju hogre vaxterne finnas pa berg i en kal- 



