) 32 r 



oTb'genhet, T€ta Sunnige HusliillVsre, att besa trac^es Jorffen med 

 !Bt)hvefe , som (ill gndiiings vinnande nedkores , eller med 

 Vicker, hvaraf stommen» sedan orten gron blifvit afslagen r 

 nedkores, fdr att rutna och goda. Don stomm , som blifver 

 efter de vanliga bargade ocU i frd fullmognade sadesarterne» 

 ar aldeles fortcjkad och glfver altsa nedkord ett rlnga fortad 

 af narande Vaxtjord. 



Den foda , som en Vaxt njuter ai matjorden , kan docte 

 e'} ensam valla all den ofverklagade fdrminskningen. Myoket 

 dunstar bort och forflyger l luften, i^ synnerhet dess oljagti* 

 *\ delar och flygtiga saiter. Vatnet , som skulle forvandlas 

 lill Vaxternas bestandsdelar, nedrinner , . tlll nagon dei , dels- 

 i jorden, dels uti storre mang;d £6rflxs.€r dtt l luften , foc^ 

 yandla.dt tUl de finaste angoE. 



1:4'. ^. 



Ingen Landtman tviflar derpa , att jorden icattas af ilere fxir- 

 nyade saden r men livarfoie den matfas mera och matjorden' 

 saledes mera forminskas, da en Vaxt far ga till mngnad , ar 

 en annan omstandighet, som afven bor komma i betraktandev 

 XJiom den allmanna sanning, att ju mera frantages, da ea 

 Vaixt langre tid far vaxa, desto rnindre maste blifva ofrigt ; sa 

 torde granskningen af en Vaxts be«tandsdelar uti blad, stjelk 

 och grenar, jamfcJrde med bestand-sdela.rne utaf blomman ocll 

 frukten kunna leda till denna uptiickt. Desse bestandsdelar 

 aro ganska olika. Sijeiken synes danad-, fdr att fora naringSr 

 ^aften tlll de dfre delar, da bladen deremot merendelsi, sa' 



