) «4 C ^ 



Ju langre en otllad Vaxt blir q^uarstaende pa marken , 

 desto langre och destomera,. wnder sLn, till.vaxt, behofver den 

 fdda af den jord, i livilken. den odlas. Eni sades-akers period 

 ifran broddens upkomst,. till dess sadeji' skxater i ax, ar knap^ 

 mer, hn halften af den. tld:, som, fofdras. for dess. fulla mog. 

 iiad, till hvilken Vaxten saledes,. under dubbelt langre tid, 

 Wdrar dubbelt sa. mycket fcdo^amne. j, och. sanjiuilkt. mera., aa 

 dubbelt.. 



I5t- %■ 



Blommans del-ar aromanga.,, Mundom meraital^rikav an del'- 

 arne pa hela den ofriga vaxten;, ocb dessa, som prunka med: 

 cn sktinare glans , behofva sakerligen: bade mera: ymnigt och 

 af kraftigare halt fddoamnen, fdr Honungs saftens tillredning » 

 Hannarnes fro.mjpl. och. annui mera. fdr frugtens lillviixt ocb 

 frdens^ beh.6riga styrka. Stjelkar och grenar synas i almanhet 

 behdfva mycket Htet till sitt underhall, da. deremot uti fxdet 

 concentreras heia styrkan fdr en tillkommande Generation. 

 Ett sades-ax ar altid tjockare- ochi lungare?, an nagon- annan 

 del , och en gren, full af aplen, behdfver understddjas. En 

 cnda Tulpan-blomma ar stor, i proportion emot dess dfriga delar, 

 Gurkor, Meloner och. Arbuser aro emot sina nedliggande sva- 

 ge stjelkar ofantligt stora frugter. Ett frugt-trad,. som i, luf- 

 «en utbreder sin krona, sasom en hei tragard , belastadt med 

 orakneligablommor och tal-rik frugt , fordrar uian all tvifvel 

 en ttdrre skait ifran moder-jorden, an ett lof-trad^ medmin- 

 dre och cnklare frdn. Ett trad;, som ymnigt blommar , fram- 



