:) 24 c 



andre piaktiferande Medici, for att dermed anftalla f6r- 

 fok , en myckenhet af dsfs vidricxr luktande blader. 



20. FuMARiA noljili.i- en (kbn vaxt frln Siberien med 

 fine i fina flikar fordelea blader och lin tacka gula blom- 

 fpira, fom beftandigt torlanges, utvidcrar fig arligen mer 

 och mer vid roten, fa arc hon (tundom uitranger andra 

 vaxter. Hon biommar tidigc om varen och gifver irog- 

 na rvarta frop. 



21 Saxifraga rrfljr/77b/7fl och fOFfl'//o/m, bagge landsman 

 med den forra, kunna anfes redan naftan lom inhemfke 

 och i mat?ge tradgardar inforde vaxter. Bladcrne tvo 

 mycker tjocka och befttandigc grona. De r6da blom- 

 klafirna framkomma redan tidigt ©m varen och fortplan- 

 las latc med delade rorrer. 



22. Rheum eiler Rhaberber, bvars rot, oumbarlig 

 i vara Aporhek, uti fig forenar tvanne motfatta egen- 

 fkaper, den ena vamjeiig, fom laxerar, och den andra 

 (adfiringerande) hopdragande, fom Itoppar. Defsbrukar 

 giinfka gammalt och defs uyrta uti manga fjiikuomar 

 fbadfaftad. Ifran Tartariets olcoGr har roten biifvir ofs 

 rilHord och forlt p3 1760 talet vifades, fafom den liorfu 

 falirynrhet den forrfta pianta uti Up(a!.a gamU botaniflca 

 tradgard. Sedand.en tiden hafva ickeallenait till Sfockholms 

 utan afven till nagre andre rradgardar, fiere arter ifrun Si- 

 berien ankommic och forokat iig» IfVan 1780 talers bor- 

 jfln, da Upfala Academies botanifl^a tradgard anfortrod- 

 des ac Herr Praefidis vard, har H»n beflirat fig om, att i 

 alle ]?.ndfkap p,6ra Rhabarber-plantorna fa alimanna forr\ 

 rnojiigen kunnac fke, fa val till prydnad uti Tradgard^il 

 ne rned dcfs orakneiiga blommor, fom ockfa till 

 en vidftracktare nyrta och bruk emot fjukdom.ar uti af- 

 lagfne landsorter. Rhabarbanim ellcr ur.dniaimn var den 

 forfta, fom faiunda utbredde fig ; federmera ccmpacttm 

 eller mar-rhabarbern, hvars bladers och fljslkars angena- 

 iTia fyra gor den tjenlig om varen tili ftufning. Omfidec 



