34 
ürten, hvitgráa, silkesglinsande.  Bladen dub 
belt eller tredubbelt parflikiga, de ófversta hela 
lancettlika, med aflànga, trubbiga, platta flikar 
Blommorna i upràátta klasar, sjelfva lutande 
halfklotformiga, omkring 929 lin. i diameter 
Blomfedret sammansatt af ófver hvarandra li 
gande fjill, Blomkronorna máànga inom hvarj 
blomfoder, alla piplika, ljusgula, Fástet hárigt 
Blemmar under sednaredelen af sommaren 
Vüxer vid stüder, byar, ruiner etc., helst p 
kalkjord eller mergel, ej sàállsynt i sódra oc 
mellersta Sverige. 
Skiljes fràn .4. vulgarir, (Sv. Bot. f. 419 
genom dennas hógre viüxt, enkelt parflikiga 
pà ófra sidan gróna, pà den undra hvitludn 
blad, mindre, aflánga, upriütta blommor, brun; 
dkiiga blomkronor och glatta fisten. Ánnu mer 
liknar A. Absinth. /4. vulgaris (9. coarctata, 
hvilken tráffas vid Sveriges óstra hafskuster, och 
har bladen pà báda sidor, samt stjelken, hvit 
ludna. Den afvikerdock genom de fór A. vul 
garis anfórda skiljemárkena, och dessutom, genom 
nàstan i ax sittande blommor, och korta till 
stjelken tryckta grenar. A. maritima (Sv. Bot 
f. 323.) skilier sig genom smalare s!jelkar och 
blad, som áro helt och hàllet hvitludna (bla 
den fürofrigt enkelt parflikiga, med trinda fli: 
kar), sammansatta blomklasar, med lutande top: 
par, aflànga blommor och glatta fásten, Tráffag 
blott vid hafvet. ; 
