186 
Thion havde nævnt 10 Arter, hos hvilke han havde iagttaget 
Tungens Fremskydning. 
Det havde nu været rimeligt, at senere Forfattere havde 
arbejdet videre i det af Thion anviste Spor og udfyldt de forskjel- 
lige Huller, hans Undersøgelse havde; men dette blev saa langtfra 
Tilfældet, at den første Forfatter, som optog Spørgsmaalet, saa 
grundigt miskjendte Forholdet og i den Grad nedslog Thions År- 
bejde, at dette med det samme saa at sige var tilintetgjort. 
Manden, som gjorde dette, var Erichson, der jo i sin Tid var 
Entomologiens Lys ikke blot i Tyskland og Skandinavien, men 
ogsaa -i en stor Del af det øvrige Europa. 
I 1839 var det, at Iste Binds 2den Afdeling af Erichsons 
Die Kafer der Mark Brandenburg udkom, og lige efter Slegts- 
diagnosen af Stenus udtaler han sig udferligere om Tungens Ud- 
skydning, og da denne Udtalelse, som nys forklaret, har havt den 
største Betydning for dette Spørgsmaal, skulle vi gjennemgaa 
største Delen af den stykkevis. Han begynder da saaledes, l. €. 
pg. 528: ,Sehr håufig findet man bekanntlieh Individuen der ver- 
schiedensten Arten dieser Gattung, bei denen aus dem Munde eine 
lange háutige Röhre vortritt, an deren Spitze die kleinen Taster 
sitzen, und die man in neueren Zeiten oft als ein natiirliches, den 
Stenen eigenthümliehes Organ betrachtet, und in dieser Ansicht 
spricht sich Herr (de) Thion ... aus.“ Det følger vel af sig selv. 
skjont det ikke siges udtrykkeligt, at Erichson her, naar han taler 
om, at man meget ofte hos de forskjelligste Arter finder et langt 
hudet „Rør“ henge ud af Munden, har tænkt paa døde torrede 
Insekter, og at han aldrig hos levende Dyr har set end mindre 
undersøgt en saadan Fremtoning. Havde han selv set og under- 
søgt det fremskudte Legeme, kunde han aldrig have kaldt det et 
Rør, da en saadan Betegnelse kun passer paa Legemets bageste 
Halvdel, men ikke paa den forreste Del, som er ganske fladtrykt, 
og hvis Indre, lige saa vel som enhver anden Del af Insektere 
Krop, er gjennemløbet af Tracheer, Nerver og tildels af Muskler. 
Hvis iøvrigt Udtrykket: „man in neueren Zeiten oft“ skal vær" 
