317 
Zonotrichia albicollis og mange andre Fugle. I Træktiden er der 
fuldt af Sangere. 
Rigtig gammel Naaleskov findes пи saa godt som ikke nord 
for Jærnbanen. Flere Steder, især vest for Wolf-Floden, omkring 
ved de tyske Gaarde, og nord for Shioc-Floden, har der staaet 
vældig Fyrreskov; men den er nedhugget for længe siden. Skov- 
bunden har dog endnu ikke helt forandret sig, og Bonasa umbellus 
har især sit Tilhold der. 
Syd for Jærnbanen findes der en Skov med kæmpestore Fyrre- 
træer. Jeg kom der ikke ret ofte, slet ikke i Foraaret 1882; men 
dog maa jeg nævne den af og til. Jeg kalder den Storskoven. 
Paa den daglige Jagtmark er der ikke en Bakke at finde; men 
syd for Jærnbanen hæver Landet sig stærkt, og Storskoven ligger 
раа en Skraaning ned imod Sumpen. Det synes, som om Fuglene 
om Efteraaret opholdt sig der ikke saa kort Tid efter, at de havde 
taget Afsked med den daglige Jagtmark. Der var altid fuldt af 
Spetter. I Efteraaret 1882 var der mange af Sitta canadensis. 
Om Vinteren blev de høje Fyrretræer gæstede af Korsnæb og 
Krognæb (Pinicola enucleator). Om Foraaret vise adskillige Fugle 
sig vistnok tidligere her, og her вааз Flokke af Fugle, som ikke » 
Saas i Flok paa den daglige Jagtmark, saaledes Seiurus auroca- 
pillus og Habia ludoviciana. 
Nord for Jærnbanen har der paa den største Del af Højlandet 
aldrig været Naaleskov. Derimod er der tildels ældgammel Løv- 
skov, bestaaende af mange forskjellige Slags Træer. Særlig maa 
nævnes: Sukkerløn, Elm, Eg, Ask, Lind, Bøg, Hickory og Butternut. 
Rundt omkring i Skovene bygge Vireo olivaceus, Соториз virens, 
Pipilo erythrophthalmus og Seiurus aurocapillus. Desuden Rovfugle 
og Krager. 
Hvor Skoven er aaben, findes en Mængde Buske. Mange 
Steder" ere Enebærbuskene almindelige, men i dem har jeg aldrig 
fundet Fuglereder. Andre Steder er der særlig Underskov af 
Hassel. Græsset, som voxer her, er i høj Grad yndet af Krea- 
turerne, som stadig holde det nede. Her vil man særlig finde 
