548 
Fugl, men skal adskillige Gange være skudt i det sydlige Wisconsin 
(Brewer). | ` Е 
73. Sphyrapicus varius (Linn). X X : M. (Y) 4. L. 207. 
U. 387. V. 128. Н. 82. 9 (3. L. 192—205. 0. 859—361. 
V. 119—123. H. 68— 84. Er den ved Shiocton i størst Antal 
byggende Spet. Наг for en Del sine Reder lavere end de andre. 
l7de Maj 1882 var der lige begyndt paa en Rede i en Len, 12 
Fod over Shioc-Floden. 194е Juni 1888 var der Unger i en Rede, 
40 Fod fra Jorden. 1882 saas fire i Felge 18de April. Siden 
· daglig. Flest ved den 20de. Раа den daglige Jagtmark ikke 
senere епа 13de Oktbr. Størstedelen var borte 28de Septbr. En 
enkelt вааз Sde, 10de, 11{е og 13de Oktbr. I Storskoven syd for 
Jærnbanen var der endnu adskillige 3dié og 4de Novbr., men ingen 
den 7de. 1888 saas tre 9de April. Daglig fra 12te April. Flest 
den 164. Det er ikke for ingen Ting, at denne Spet kaldes 
„Sapsucker“. Tidlig: om Foraaret lever den for en stor Del af 
Sukkerlønnens Saft. I den Anledning — og ikke, som man hår 
ment, for at faa fat i den bløde Bast (Cambium) — laver den sig 
smaa Huller i Træerne. Sædvanlig findes et Baand af saadanne 
Huller, det ene lige ved Siden af det andet.  Baandene ere i Al- 
mindelighed regelmæssige; men naar de findes i gamle Træer med 
tyk Bark, ere de somme Tider lidt forstyrrede, da Fuglen er nødt 
til at udsøge Steder, hvor Barken er tyndest. Baandene række i 
Regelen kun halvvejs omkring Stammen og findes да gjerne på 
Sydsiden, hvor Saften løber stærkest; men mange Gange gaa de. 
dog helt omkring Træet. De fleste Huller findes i Træer, som 
maale fra 1 til 3 Fod i Omkreds, tre Fod fra Jorden. I denne 
Højde ere alle Træerne maalte. TI et Træ, 2 Fod i Omkreds, var. 
en Ring med 60 Huller. Ogsaa meget smaa Træer bruges. I et 
Træ, "3 Код i Omkreds, fandt jeg engang et Baand шей 5 Huller. 
I Treer, som maale over 5 Fod i Omkreds, findes Huller meget 
sjælden. Barken er for tyk. Hvert Foraar maa Spetten lave sig 
nye Huller. Derfor kan man i ældre Træer ofte se Mærkerne efter 
en stor Mængde Baand. Sedvanlig begynder Spetten at tappe de 
