nemsnit, altsaa det samme som for Korsør; men hvad lader der sig 
slutte af 6, tilmed udelukkende store, Sild angaaende denne Sag? 
Han faar imidlertid til Dels ved denne Vilkaarlighed en smuk Serie 
frem, nemlig som Gjennemsnitskombination for Sild: 
fra Nordsøen La IA; fra Korsør 2a II В; fra Kiel 3 b III B. 
Som Resultat af de foregaaende Undersøgelser opstiller han 
saa (se p. 115) de to Var. а og b for Sild i Nordsøen og Østersøen. 
Var. à med Rygfinne, Bugfinne og Anus langt tilbage; Gat- 
finnens Længde lille. | 
Var. b hvor netop det modsatte finder Sted. 
Var. å findes fortrinsvis i Nordsøen og Kattegat, Var. b for- 
trinsvis i Østersøen. 
Som man af det foregaaende vil se, opstiller Heincke paa Ka- 
rakterer, der efter hans Mening ere uafhzngige af Totallængden og . 
dermed af Sildens Alder, to Racer. Karaktererne ere imidlertid, 
som jeg har vist, ikke i Besiddelse af en saadan Uafhængighed, og 
det Spørgsmaal paatrænger sig da: ,Ere de to Racer kun at be- 
tragte som gamle og unge Sild?“ Hertil maa svares: „Ја, ligesaa 
fuldt ud som Sildens Størrelse er afhængig af dens Alder.* — 
Men hvorfra stammer da den mærkelige Gradation i Formlerne 
fra Nordsøen til Korsør, til Kiel? — Simpelthen fra, at Heincke 
væsentligst kun har undersøgt store Sild fra Nordsøen 
08 Korsør, men alle Størrelser fra Kiel. 
Heineke bygger imidlertid videre paa sine Resultater, og i en 
Afhandling, ligeledes i Kielerkommissionens Beretninger og trykt 1884, 
betitlet „Die Varietäten des Herings, zweiter Theil“ søger han 
blandt andet at klare, i hvilket Forhold hans Var.a og b staa til 
de vaar- og høstlegende Sild i Kielerbugt. 
Efter først at have vist, at vaar- og høstlegende Sild ere 
temmelig utilstrækkelige Betegnelser, idet der (se p.9) til enhver 
Åarstid i Kielerbugt findes Sild med Kjønsstoffer paa alle mulige 
Modenhedsstadier, mener han dog åt kunne skjælne mellem en 
Hovedmasse, der leger om Foraaret og en ringere Mængde, der 
leger om Efteraaret. Han undersøger nu, i hvilket Forhold disse 
