76 
Scinaia furcellata. Karposporer. 
Nogle Urglas- og Objektglaskulturer stilledes dels i ensidigt ` 
Lys, dels i Mørke. Efter 3 Dages Forløb havde talrige Sporer 1 
alle Kulturerne spiret. I Mørket var Spiringen gjennemgaaende 
foregaaet mere ensartet end i Lyset; næsten alle Sporerne havde 
spiret, idet de havde dannet en Kimudvæxt, som for det meste var 
tocellet (Fig. 7). I Lyskulturerne vare en hel Del Kimplanter 
naaede lidt videre end i Mørkekulturerne, men en Mængde vare 
ogsaa længere tilbage, viste kun en ganske svag Kimudvæxt, og en 
Del af Sporerne havde endnu ikke spiret (Fig. 6). I ingen af Kul- 
turerne viste der sig nogen bestemt eller fremherskende Retning 
for Kimudvæxterne. 
Schizymenia Гифу.  Karposporer.  Spiringen foregaar efter 
den anden Type. 
I 3 Urglas, som vare stillede i ensidigt Lys, spirede et be- 
tydeligt Antal Sporer. De delte sig i et større eller mindre Antal 
Celler og antog derved ofte en noget uregelmæssig Form, men som: 
oftest vare de dog omtrent halvkugleformede ug hvilede da шей. 
deres Наде Side paa Bunden af Urglasset. Fra de randstillede ` 
Celler udgik ofte Rhizoider. Med Hensyn til Celledelingerne 08 
Rhizoidernes Dannelse kunde ingen Indflydelse af Lyset sports; ф 
sidste udgik til forskjellige Sider. 
I Urglaskulturer, som vare stillede i Mørke, spirede kun nogle 
faa Æg, og de havde kun delt sig i 2 eller faa Celler uden е 
forandre Form, да Kulturerne maatte afbrydes раа Grund af min 
Afrejse. Det ugunstige Resultat tør dog ikke uden videre tilskrives 
den Omstændighed, at Lyset manglede, thi i et Par Kulturer, som 
stod i ensidigt Lys, spirede slet ingen Sporer. 
Af de anstillede Spiringsforsøg med Florideerne kan altsaa kun 
sluttes, at Spiringen kan foregaa i Mørke, og at Lyset ikke ver 
bestemmende paa Spiringsretningen. Men denne sidste Slutnng 
kan ikke uden videre udstrækkes til alle Florideer. Vi have jo o? 
at Lysets Evne til at inducere Spiringsretningen kan vær? højst 
forskjellig indenfor en og samme Slægt (Fucus). | 
