E o 
været anlagte før dettes Begyndelse, og Størrelsesforskjellen viser 
sig desuden først, naar Bladeue efter at have naaet flere Mili- 
metres Længde begynde at vige ud fra hinanden. Det fortjener at 
anføres, at Endeknoppen, kort før dette finder Sted, sædvanlig stiller 
sig vandret eller i alt Fald mere skraat end den øvrige Del af Skuddet. 
Vi træffe altsaa i de plagiotrope Skud hos Сеттадета flori- 
bunda en tydelig Dorsiventralitet, som med Lethed lader sig om- 
vende, medens den hos andre Arter af samme Slægt er inhærent. 
Columnea Schiedeana. 
Denne til Gesneraceerne hørende Plante har ligesom  fore- 
gaaende modsatte Blade og har tillige dorsiventrale Skud, men 
Dorsiventraliteten er mere udpræget og fremtræder i morfologisk 
Henseende paa en anden Maade. 
Bladene ere væsentlig af samme Størrelse 1), men alle usym- 
metriske, idet den ene Side af Bladpladen begynder et Stykke læn- 
gere nede end den anden. De største Bladsider vende alle til 
samme Side, saa at det ene af de to Planer, som halvere Vink- 
lerne mellem de to Bladstillingsplaner, deler Skuddet i to symme- 
triske Halvdele (naar bortses fra Bladenes forskjellige Insertions- 
højde) (Fig. 10). Under normale Forhold ere Skuddene rettede 
skraat nedad og altid stillede saaledes, at Symmetriplanet er lodret, 
og de største Bladsider vende орай. Bringes et Skud i en 
anden Stilling, søger det ved energiske Krumninger eller Drejninger 
atter at indtage Normalstillingen. Om en Omvendelse af Dorsiven- ` 
traliteten er der ikke "Tale, denne er inhærent. 
Da jeg ikke har været saa heldig at iagttage Kimplanternes 
Udvikling, kan jeg ikke meddele noget om, hvorvidt Primaxen bliver - 
dorsiventra] , og eventuelt om, hvorvidt dens Dorsiventralitet kan 
induceres af ydre Faktorer. Derimod har jeg gjort nogle lagt- 
tagelser over Sideskuddenes Orientering i Forhold til Moderskuddet. 
Раа de normale skraat nedadrettede Skud have Sideskuddene nøjagtig 
EE 
') De paa Undersiden af Grenene siddende Blade ere dog noget større 
end de paa Oversiden siddende. 
