107 
Det ег altsaa afgjort, at Dorsiventraliteten først indtræder 
efter Spiringen, efter det første Blads Anlæggelse. 
Vi vende os nu til det andet Spørgsmaal — om Dorsiven- 
traliteten kan induceres af ydre Faktorer — og skulle da betragte 
hver Art for sig. 
Udsæden foretoges i smaa Urtepotter, som vare helt fyldte 
med Jord. Efter at Spiringen var begyndt, fjærnedes saa mange 
Kimplanter, at de tiloversblevne stod spredt og vendte Kimbladenes 
Insertionsplan i samme Retning. Under Forsøgene kunde da Potterne 
anbringes saaledes, at denne Retning faldt sammen med Lysets eller 
Tyngdekraftens Retning, hvorved altsaa de følgende Blades Inser- 
tionsplan kom til at staa omtrent vinkelret paa samme. 
Begonia Schmidtii. 
L Kimplanterne omtrent vandrette, belyste fra 
oven. | 
Potterne lagdes ned paa Siden, saa at Jordoverfladen blev 
omtrent lodret. Planterne bøjede sig derved noget opefter, men 
kun lidt, hvilket tildels er begrundet paa, at Stænglen holder sig 
kort, saa at Kimbladene og det første Løvblad ved en ringe Ор- 
adbøjning stemmes ind mod Jordoverfladen og derved forhindre en 
stærkere Opadbøjning. Selvfølgelig sørgedes der for, at bestandig 
samme Side af Potten vendte opad. For Kortheds Skyld betegnes 
i det følgende det 1ste, 2det og 3dje Blad henholdsvis В!, В, B*. 
Forsøg 1. 24. Febr.. Udsæd. 
17. Marts.  Spiringen var begyndt, kun Kimbladene vare 
synlige. Paa de største Kimplanter var Afstanden mellem Kim- 
bladenderne lidt over 1 Mm.  Potten lagdes ned, saa at Jordover- 
fladen vendte mod Syd-Øst. 
25. Marts. В! viste sig. 
9. Арт. Paa de største Kimplanter viste sig B^. В! var 
endnu fuldstændig symmetrisk. 
