182 
Idet vi betragte det 4de Forsøg som en Undtagelse, der mu- 
ligvis skyldes Fejl ved Forsøget, kunne vi af de 3 andre uddrage 
den Slutning, at naar Primskuddet tvinges til at voxe i skraa Stil- 
ling, saa at det belyses fra oven, bliver den skraat nedadvendte 
Side til Blomsterside. Af disse Forsøg i Forbindelse med de fore- 
gaaende fremgaar det altsaa, at Tyngdekraften er i Stand til 
at inducere Primskuddets Dorsiventralitet hos Ærten, 
idet den fremkalder en Blomsterside paa den nedad- 
vendte Side. 
Vicia Faba. 
Hos Hestebønnen træffe vi i den florale Region af Skuddene 
en udpræget dorsiventral Organisation. Blomsterstandene, som selv 
ere dorsiventrale og kun bære Blomster paa Rygsiden, staa alle ved 
samme Side af Moderskuddet og vende deres blomsterbærende Side 
skraat ud imod denne samme Side. Dorsiventraliteten giver sig til- 
lige til Kjende i Bladene, idet det ved Blomstersiden staaende 
Smaablad i alle Smaabladpar undtagen i det øverste staar betydelig 
lavere end det andet. Undertiden er ogsaa det ved Blomstersiden 
staaende Axelblad noget større end det andet. De nedenfor den 
florale Region paa Primskuddet siddende Løvblade have sædvanlig 
kun -to i samme Højde siddende Smaablade; de еге altsaa Sy" 
metriske og tyde ikke paa nogen dorsiventral Organisation hos 
denne Del af Skuddet. Disse Blades Axelknopper ere sædvanlig 
rykkede lidt henimod den Side, som for oven er Blomsterside, ы 
deres første Blad vender samme Уеј. I de øverste -Bladhjorner 1 
den vegetative Region kommer der ofte slet ingen Knopper til 
Udvikling. | 
Sideskuddene, som ofte under normale Forhold udvoxe fra de 
nederste Bladaxler, have samme dorsiventrale Organisation - 
Primskuddet. Som sedvanligt er det Ventralsiden, som bliver til 
Blomsterside. 
gi Skud- 
Dorsiventraliteten giver sig mærkelig nok ikke Udsla i 
rho 
denes Væxtretning; disse ere nemlig under almindelige Fo 
